120 VOGT, STUDIEK ÖVER SLAGGER. 



ogsaa SiO.,- og AloO^-gehaltcn voxet, idet nemlig slaggcrne 

 fra Königin Maria-Hutte plejer at liolde mere SiO., og ALOj, 

 end tilfaeldet er med melilith. ^MoO-iicli alten kan ikke vsere 

 saa ganske ubetydelig, idet vi nemlig i fleie al" de FeO-fattigere 

 slagger linder ndskildt en del olivin. — Som resultat faaes, 

 at »moderluden», efteråt melilith-molekylerne var iidskildte af 

 emeltemassen, maa liave bestaaet af SiO., (i surstofforliold 1 : ca 

 1.5 0?) med en hel del AI0O3 og MgO samt en del FeO og 

 CaO; under saadanne omstiendiolieder er det ikke det rino-este 

 usandsynligt, at et glimmer-mineral danner sig '). 



Den sorte basis bestaar af glas med jernsulfid, se lierom 

 senere. 



J de to slagger fra lidt uren gäng optrajder mellem me- 

 lilitli-krystallerne, som allerede berört, en temmelig lys glim- 

 mer; i slag fra ren gäng sees desuden en hel del olivin (i del- 

 vis skeletformige krystaller, lidt la^ngere fremskredne i opbyg- 

 ning end f. ex. de paa fig. 25 angivne). 



Af hensyn til de interessante forholde i ren chemisk hen- 

 secnde (se herom senere) skal lidt nöjere omhandles en slag 

 ira Scliisshyttan., aar 1<S69 (analyse no. 60). — Överalt i pra?- 

 paratet sees en vrimmel af grönne, ofte udma^rket vakre og 

 regelmaessigt opbyggcde (Mn, Ca)S-mikrolither, som beskrivas 

 ved o:iennemoaaelsen af svovl i slaop-er; her tao-er vi ikke 

 noget hensyn til dem. — Paa et enkelt sted i praeparatet tin- 

 des en grnppe af vakre melilith-kry ställer (i tynde tavler 4=0P, 

 optisk enaxige, i snit 4= OP visende sig kvadratiske, altsaa til- 

 hörende det tetragonale system; svag dobbeltbrydning; med de 

 höj st karakteristiske blaagraa interferensfarver ; skålformig sam- 

 menssetning 4=0P); paa det lille raadernm, hvor de er domi- 

 nerande, ndgjör de ca. en trediedel af den hele masse; resten 

 er glas med de grönne mikrolither. 



Den allerstörste del af slaooen indtaoes af et farvelöst, 

 ikke pleochroitisk mineral, med meget levende interferens- 

 farver, i regelen oj^tra^dende i saadan ma^ngde, at individerna 



') Artificiel glimmer er tidligere kun kjendt fra de to slagger fra Kaf- 

 veltorp og Garpenberg (se pag. 39 — 45); beinserkes bör. at det aldrig 

 er lykkes de franske mineral-synthetikere at fremstille nogen slags 

 glimmer. — 



Tillfog: Efter at af snittet om glimmer var skrevet fterdig og alle- 

 rede trykt. har jeg fundet glimmer i nok en slag. nemlig en MgO-rig 

 bisilikat-slag fra Svartnas, med sammensastning 56,77 % SiO.„ 5,30 % 

 AI2O3, 12,20 % CaO, 22.7.5 % MgO, 1,G3 % MnO, 1,66 .-^FeO; surstoflfor- 

 hold 1:1,92. 



