BIHANQ TILL K. SV. VET. AKAD. HANDL. BAND 9. N:0 1. 153 



udvikling: et oktaeder-skal, bestaaende af spinel, omslutter 

 nemlig tennnelig liyppig en kjii^rne af fayalit el. lign. Zink- 

 spinellen omringes, ifölge egne undersögelser, jaevnlig af en 

 tuldstfendig krans af smaa, sorte magnetit-oktaedere ^); under- 

 tiden sees koncentrisk-zonal sammenvoxning mellem en kjajrne, 

 bestaaende af zink-spinel og et oktaeder-hylster af et sort 

 RO. R._,0.j-mineral, der efter udseendet at dömme er fuld- 

 stsendio- identisk med mao-netit. — Af disse iakttagelser frem- 

 gaar, at zink-spinellen er dannet paa et tidligere stadium end 

 magnetiteu; selvfölgelig er den ogsaa teldre end fayaliten^ 

 idet den, med fuld oktaedrisk begrtensning, ligger indesluttet 

 inde i silikat-mineralet. 



Ifölge noo-le af Dr. A. Schertel udförte og af A. Stelz- 

 NER meddelte analyser har zink-spinellen fra de Freiberg'ske 

 blyslagger en lidt vekslende sammensa^tning, idet de individer, 

 som blev isolerede af to forskjellige slagger, blev fundet at före: 



ca. 10 ZnO . AI.O3 + 5 FeO . Al.Og + 2 FeO . Fe.,03, 



ca. 6 ZnO . AUOg + 2 FeO . AL.Oj + 2 FeO . Fe^Og, 

 (se analyse no. 134 — 135). 



I den her omhandlede slag er spinel-mineralet bleven 

 dannet ved enkel sammensmeltning af de konstituerende be- 

 standdele. Den zink-spinel, som karakteriserer zinkovnenes 

 mulFelvEegge, maa derimod vserc bleven produceret ved su- 

 blimation (se herom Schulzes og Stelzners arbejde, 1. c.). 



1 det fölgende skal vi, i henhold til de nys refererede 

 detail-undersöo^elser, försöoe at ano-ive de chemiske og fysiske 

 faktorer, som betinger dannelsen af spinel (eller overhovedet 

 af »aluminat») i smeltemasser. Forelöbig holder vi os kun 

 til masovnsslaofsrer, bestaaende af SiO., med AUO,, CaO og 

 MgO, men uden MnO, ZnO, FeO, Fe203, o. s. v. 



De slagger (i antal 10), hvori der til dato er bleven paa- 

 vist tilstedevserelse af spinel (eller aluminat), udmaerker sig 



') Magnetiten kjendes ved fölgende egenskaber: den er sort, uigjennem- 

 sigtig, med metalglans. begrsenset af 0-flader, ofte krystallitisk op- 

 bygget efter det reguloere systems axer; videre er den strerkt »«a^- 

 netisk, hvilket sluttes af, at man ved en vanlig hestesko-magnet kan 

 dele slag-pulveret i en umagnetisk, fayalit-holdig del og en sta^rkt 

 magnetisk, fornemmelig bestaaende af de sorte oktaedere; endelig 

 kan mineralet skjönnes at vsere identisk med magnetit i f. ex. vällovns- 

 slaggen fra Kloster (se under faerskslaggerne). 



