BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAU. HANDL. BAND {). N:0 1. 177 



sondringer. — Alkalier liar lier rimeligvis lijulpet 

 AloO-j i at hindrc krystallisationen. 



No. 1/)S. Fra Werchnee Turinsh, 1878 (C. G. Säunstuöm), 

 falden ved fremstilling af kanontackjern. Slaggen 

 danner et över tommetykt, aldeles rent glas, af violet 

 farve. 



No. 139. Fra Bogsta \ Columbia, 1875 (J. S. Ekrob). Slag- 

 gen danner över tommetykt, rent glas, af brunviolet 

 farve, uden spor af makroskopisk synbare krystal- 

 ndsondringer. ') + \.\o fo TiO.,. 



No. 140. Fra Bay farnace, 1876^ ved smeltning, til bessemer- 

 tackjeru, af malmer fra omegnen af Lake sxiperior 

 (E. F. F. Hoppe). Tommetykt glas, uden makro- 

 skopisk synbare udsondringer, med en kjserne, be- 

 staaende af olas med aranske fine mikrolither. Se 

 tidlio-ere beskrivelse. 



No. 89. Fra de Demidof^ske vcerk, 1879 (se side 145, imder 

 melilith). 



No. 90. Fra en masovn ved Lake siiperior (se side 145, un- 

 der melilitli). 

 Alle disse analyser er udförte paa Stockholms Bergskola. 



No. 141 — 143 repraesenterer sammensaatningen af raaslag fra 

 Mansfelder-Eislebener-Yscrkene (hvor den bekjendtc 

 kobberskifer smeltes). No. 141 og no. 142 er slag 

 fra Knpferkammerhiitte (lige ved Mansfeld), analvse- 

 ret af Hoffmann; ved no. 143 er nöjere lokalitet ikke 

 angivet. Disse analyser er tagne af Plattners 



og Bruno Kerls laereböger i metallurgie. 



Lerjordens optraeden i slagarer. 



Inden den metallurgiske videnskab har der vaeret fremsat 

 forskjellige formeninger angaaende den rolle, som lerjorden 

 (AI2O3) spiller i slagger (eller smeltemasser overhovedet). En- 

 kelte liar holdt paa, at den altid skal optrsede som base, paa 

 lignende maade som de enatomige, altsaa dannende silikater af 

 form AI2O.5. (SiO.^)n ; andre har troet, at den altid skal fungere 

 som svre, i liohed med kiselsvren, altsaa dannende aluminater 

 af form (RO)n AloOg, og ätter andre, at den undertiden, nem- 

 1ig i de sure smeltemasser, skal spille rolle som base, medens 

 den til andre tider, nemlig i de basiske, skal vsere syre. — 



12 



