BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 9. N:0 1. 18] 



Långshyttan (1 : 1.7 8). Temmelig lidet glas. 



Westanfors (rliodonit-slag, 1 : 1.6 5). Her har först ca. | 

 af den hele massc konstitneret sig til rhodonit, altsaa til et 

 bisilikat-mincral; moderlnden er derved bleven saa basisk, at 

 snrstofforholdet er snnket ned til ca. 1 : I.15; under disse for- 

 holde har et mineral, som efter alle kjendetegn maa vaere 

 fayalit, begyndt at krystallisere ud. Tilslut er dannet spor 

 af fflas. 



Sandviken (1884, autagclig 1 : I..55). Melleni angit-stasn- 

 o;erne er der en hel del elas. 



Af denne serie sliittes, at kun de smeltemasser, som staar 

 bisilikatet^) meget na^r, omtrent i sin helhed gaar över til 

 pyroxen-mineral ; saavel i de SiOo-rigere som i de fattigere op- 

 trseder der ved siden af augit, resp. rhodonit o. s. v. altid en del 

 glas, et sted desuden fayalit. — Xi vil sserlig fseste opmaerk- 

 somheden ved, at de fire slagger fra Carlsdal, Sunnemo, Hofors 

 og Löfsjöen maa have en chemisk sammenssetning meget naer 

 ausitens; hvis her ALO, antages at indo-aa i det sio- dannende 

 mineral som AI2O3 . (SiO.,).j, erholdes surstoftorholdet at v£ere 

 — ■ resp. ca. 1 : I.97, I.94, I.94 og I.93. Skulde derimod Al^Oj 

 existere som saadan eller i et silikat KO. AI2O3. Si02, hvorved 

 slaggerne i sin helhed maatte kunne opfattes som (RO)ii SiO, + 

 m AI2O3, vilde n faa vaerdien resp. 2..t1, 2.2 8, 2. 12 og 2.20. 

 Om end, under den sidst gjorte forudsaetning, den ene af disse 

 sammensjetninger saa fuldstasndig, som tilfaeldet er, muligens 

 skulde kunne krystallisere ud som aiigit, kan de övrige-) umu- 

 1ig gjöre det o: lerjorden maa her indgaa som AUOg. (8102)3, 

 ikkc under formen RO. AI2O3. 8102- 



Heraf kan uden videre udledes den mere generelle analogi- 

 slutning, at i smeltemasser af sammensaetning bisilikat eller 

 derover optraeder AI2O3 som base, omtrent paa samme maade 

 som de enatomige RO-baser. 



Af DoELTERS nys refererede arbejde synes at fremgaa, at 

 AI2O3, i alle fald ved langsom afkjöling, i de relativt mere 

 basiske smeltemasser kan komme til at indgaa i pyroxen-mine- 

 ralerne under form RO. AI2O3. Si02; desuden er A. ]Merian i 

 en netop udkommet afhandling »Studien an gesteinsbildenden 



') Naar AUOj i sin helhed medregaes blandt baserne. 



-) Heldigvis indeholder den slag (nemlig no. 7, med 1 : 1.97), som nästen 

 i sin helhed bestaar af augit, ikke mindre end 7.04 % AI2O3; lerjordens 

 roUe kan derfor her temmelig detailleret udforskes. 



