182 VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



Pyroxene»^) kommet til det resultat, at ved aftagende SiOj- 

 gehalt i nogle af ham undersögte bergarter voxer i det hele 

 og store augiternes gehalt paa RO. R^O.^. SiOo, medens RO. SiO,- 

 gehalten synker. — Der er fölgelig grund til paa forhaand at 

 formode, at den augit, som optreeder i smeltemasser, der er 

 beliggende mellem surhedsgrad ca. 1 : 2.00 og ca. 1 : 1.50, skal 

 holde AloOj under formen RO. AI2O3. SiOj. Vi skal forsöge 

 ved studium af vore slagger at afgjöre, hvorledes det hermed 

 kan forholde sig. — Slag fra Långsliyttan (no. 11) kan op- 

 fattes som naesten nöjagtig bestaaende af RO. SiO._, + mAloOg; 

 den skulde altsaa, under den gjorte forudssetning, omtrent i 

 sin liellied kunne vasre gaaet över til augit, men vi iinder dog, 

 at den liolder en del glas (efter skjön ca. 15 %). De tre slag- 

 ger fra Bångbro (se tillsegget) kan skrives som (RO)n SiO.^ + m 

 AI2O3, livor n = resp. 2.2 1, 1.88 og 1.82; her skulde fölgelig 

 ventes, hvis AI2O3 indgik som saadan (eller som RO. AI2O3. SiOj), 

 at der skulde liave dannet sig en hel del bisilikat-mineral, men 

 i virkeliglieden finder vi kun meget lidet, nemlig kun ca. 25 %, 

 af den egentlige, normale augit. Aldeles paa samme maade 

 forholder det sig med augit i f. ex. slag fra Sandviken, 

 1884. — Efter disse imdersögelser kan ikke öjnes nogen om- 

 stsendighed, som tåler for, at slag-augiterne overhovedet nogen- 

 sinde, naar de er dannede ved hurtig afkjöling, skal holde AUOg 

 under formen RO. AI2O3. Si02 (eller RO. 810.^+ ^W-r)')- Her- 

 af ledes vi igjen til at antage, at lerjorden i de oprindelig exi- 

 sterende smeltemasser af surhedsgrad som den her omhandlede 

 maa fimgere som base, direkte knyttet til kiselsyren. Vi har 

 netop paavist, at saa maa vasre tilfiselde ved de relativt siirere 

 smeltemasser, og senere skal godtgjöres, at det forholder sig 

 paa samme maade ved de lidt mere basiske; det vilde derfor 

 vaere i liöjeste grad urimeligt, om det modsatte skulde indtraede 

 ved et mellemstadium af surhedsgrad (ved ca. 1 : I.50 — 1 : 1.7 o ). 

 Af vore olivinslagger vilde no. 30, 34, 44 og 45 antage 

 surstofforhold resp. 1.89, 1.73, 1.76 og 1.98, hvis AI0O3 op- 

 fattedes at danne et tillaeg til de eoentlioe RO-silikater; her 

 skulde altsaa, under den hypothetisk gjorte forudssetning, augit 

 krystallisere ud, men saa er ikke tilfaelde. Heraf sluttes uden 



') Neues Jahrb. f. Min., Geol. und Pal., 1884, Beilage-Band. III. 



^) De ved relativt meget langsom afkjöling tilblevne augiter i slaggen 

 fra Mansfeld derimod kan nok maligens delvis före lerjord paa den 

 ber anförte maade; vi finder nemlig, at disse slagger synes kun at 

 före meget lidet, muligens endog ikke noget, frit existerende glas. 



