BtHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 9. N:0 1. 195 



Kobbergehalten formodes i sin hellied at skyldes de me- 

 kanisk medrevne stcnkugler; disse bibringor fölgelig slaggen 

 resp. 0.2 2 og 0.31 % S; resten, nemlig resp. 3.17 og 2.2 4 % S, 

 maa optroede paa anden maade. — Naar AI2O3 og Fe203 bort- 

 regnes til dannelse af spinel og magnctit, faar det resterende 

 surstoflbrliold resp. I.08 og l.io. 



Forinden vi gaar över til mikroskopisk undersögelse af 

 de svovllioldige slagger, skal vi fontdskikke nogle chemiske og 

 krystallografiske notitser om de slag-dannende metallers sulfider. 



Af Ca er fra chemien kjendt to sidfider, nemlig CaS og 

 ( -aSj, den sidste förbindelse altid med 3 vand (fremstilles paa 

 vaad vej). — CaS erholdes bl. a., naar CaSO^ rednceres med 

 kiilpulver ^) ; dette sulfid optraeder undertiden, om end kun 

 yderst sjelden, i meteorstene, bensevnes da oldhamit. Hverken 

 dette mineral eller noo-en af de to cliemisk fremstillede sulfider 

 er hidtil bleven fundet i krystalliseret form. 



j\Ig danner, saavidt liidtil vides, kun et enkelt sulfid, nem- 

 lio- MijS, som erholdes ved sammensmeltning af de to elementer ; 

 det er en lidet beständig förbindelse. 



Mn liar de to sulfider MnS og MnS,; begge optreeder i 

 naturen (kaldes da resp. manganblende og hauerit). De krystal- 

 liserer i det regulaere system, manganblende isomorf med zink- 

 blende, hauerit med svovlkis. Af hensyn til de senere under- 

 sögelser vil vi specielt gjöre opmserksom paa, at manganblende 

 har grönfarvet pulver (»streg»), og at saavel MnS som MnSo 

 oplöses af HCl under iidvikling af svovlvandstof, den förste 

 uden, den anden med udskillelse af svovl. 



Zn danner de to sulfider ZnS og ZnS5. ZnS optrteder i 

 naturen, dels som zinkblende (regulaer), dels som wurtzit (hexa- 

 gonal). Medens den förste af disse er den hyppigste i naturen, 

 dannes den sidste kanske vel saa jtevnlig som den förste ved 

 synthetiske experimenter. Zinkblende kan i alle fald holde 

 , saa meget FeS som efter formel 2 ZnS + 1 FeS, og wurtzit saa 

 meget som efter formel 6 ZnS + 1 FeS. 



tidligere omtalt. at krystaller af den ZnO-rige fayalit fra Freiberg. 

 som har surstofEorhold omtrent som det nys nsvnte, for blötte öje 

 synes at v^ere aldeles horaogene, medens de under mikroskopet viser 

 en hel del forureninger. Om et tilsvarende forhold se ogsaa överst 

 paa pag. 124. 

 ') Den störste del af slaggernes sulfid-gehalt skyldes denne reduktions- 

 proces. 



