196 



VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



Fe danner fölo-ende förbindelser med S: FeS.^ (svovlkis oo- 

 markasit), FcoSg, FnSn.i (livor n = ca. 9, magnetkis) og FeS. 

 Deu sidste erlioldes let ved sammensmeltnino- af Fe os: S. Ifölo-e 

 KoscoE imd ScHORLEMMEK »Ausfiirliclies Lelirbiicli der Chemie>;, 

 1879, II, pag. 523, skal den kunstig fremstillede FeS undertiden 

 vise liexagonale prismer ^), hvilken angivelse dog ikke kan 

 tlllaeo-ges nogen afo-iörende betvdnino-, da den ikke eno-an<'- 

 n^vnes i Rammelsbergs >:'Handb. d. krystallogr.-physik. Chemie». 

 1881. FeS optrffider undertiden i meteorstene, kaldes da troilit; 

 denne er altid amorf. FeS indg-aar i de rco-ulaert krvstalli- 

 serende miner aler zinkblende og jernnikkelkis (2 FeS + NiS); 

 den sidstnaevnte tilliörer rimeligvis det regnlaere system paa 

 o-rnnd af, at den liolder saa meget FeS; det erindres ncmlia', 

 at ren NiS (millerit) er rlioraboedrisk. 



For oversigtens skyld hidsaettes fölgende tabel över de 

 krystalsystemer, livori RS, naar R — Mn, Zn, Fe, Ni, Co, o. s. v.. 

 optrteder : 



Heraf fremgaar, at de nys omliandlede monosulfider samt- 

 lige kan indgaa i mineraler, der krystalliserer i det regulaere 

 system; MnS kan endog ikke existere i noget andet system. 

 CaS maa, i overensstemmelse med de övrige monosulfider, spe- 

 cielt med MnS, formodes at krystallisere regulaert; det erindres, 

 at Ca i krvstalloorafisk oo- chemisk henseende staar Mn tern- 

 melig naer. 



Ved det mikroskopiske studium af alle de i dette arbejde 

 omliandlede smelteprodukter -) liar det vist sig, at der i de 



^) Hvoraf tilsammen foreligger över 150 mikrosktipiske prseparater. 



