BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAI). HANDL. BAND. 9. N:() 1. 107 



.sliiy-crcr, som förcr en na-vnevan-diir svovlo-chalt, nemljo- ovcr ca. 

 (1.10 % S, altid optrjcder et system af höjst karakteristiske kry- 

 stalliter ') (med margariter, longuliter, globiiliter), livilke fuld- 

 staendig savnes i de ikke svovlförende släggor. For nöjere at 

 godtgjöre rigtigheden af denne sats skal vi gjenncmgaa de en- 

 kelte slagger liver for sig. 



Af egentlige angit-slaggcr staar til disposition mikrosko- 

 piske pnyparater af slag no. 1 — 18, no. 15, no. 161 og no. l(>7i 

 a — c; af disse liolder: no. 161 (med Ö.io % CaS eller 2.23 "i S) 

 en hel del meget store, isotrope krystalliter, regelmässigt op- 

 byggede efter tre lodret paa hinanden staaende axer; de tre 

 slagger no. 167, a — c (fra Bångbro, med ca. ()..5 — l.o % CaS eller 

 ca. 0.2 — 0..') % S) og no. ö (fra Na?s i Dalarne, med O.34 % CaS 

 rller 0.15 % S) förer hist og her opake partier, begrundat i, at 

 prsfiparaterne paa enkelte steder holder en vrimmel af yderst 

 fine globnliter m. m. (»sulfid-stöv»); i en af slaggerne fra Bång- 

 bro iagttages ogsaa smaa, regul^ere krystalliter. — Paa den an- 

 den side kan ikke engang spor af de liidhörende krystalliter 

 in. m. opdages i nogen af slaggerne no. 1 — 4, no. 6 — 13 eller 

 no. 15. lug-pn af disse analyser viser gelialt af S (eller CaS); 

 da samtlige slagger er faldne ved svenske traekuls-masovne, 

 hvor bruges na^sten aldeles svovlfri malme, kan vi gaa ud fra, 

 at de i höjden kan före saa meget S som ca. O.0.5 %; paa de 

 fleste steder maa gehalten vaere meget mindre. 



Enstatit-slaggerne fra Söderfors, mai I880, förer ikke kry-, 

 •stalliter m.m., heller ikke nogen mjerkbar svovlgehalt. — De to 

 wollastonit-slagger er saa vanskelige at stndere, at vi i den her 

 omhandlede henseende ikke vil tage hensyn til dem. — Ikke i 

 nogen af vore rhodonit-slagger kan opdages krystalliter m. m. 



De allerfleste af de slagger, som karakteriseres ved MgO- 

 olivin, skriver sig fra svenske masovne, hvor der anvendcs trse- 

 kiil off nsesten svovlfri malme; ikke i noo-en af disse har det 

 lykkes at finde noget slags »sulfid-stöv». I to af slaggerne, 

 uemlig no. 35 og no. 39, er opfört resp. O.09 og 0.0.5 6 "/o CaS 

 o: 0.04 og 0.02.5 % S, men heller ikke her kan ved mikro- 

 skopisk undersögelse nogen forurening öjncs o: man kan ikke 

 gjöre regniug paa at kunne paavise i mikroskopiske praeparater 

 noo-en svovlgehalt mindre end ca. 0. 10 %. — I slao-o-erne no. 



') Senere skal paavises, at disse överalt tilhörer et og samme minera], 

 nemlig monosulfid (RR. hvor R ■= Ca, Md, Fe, muligens Zu, o. s. v.). 



