BIHANG TILL K. SV. VET.-AHAD. HAL DL. BAND 9. N:0 1. 203 



De Store, leddede krystalliter er opbyggede dels efter tre 

 lodret paa hinanden staaeude axer, dels desuden efter mellem- 

 liofo-ende mellemaxer, som forholdcr sio- symetrisk mod hoved- 

 axerne. Alle de til samme kategori hörende axer synes at 

 vsere ganske ligevserdige. Opbygniugen giver som produkt 

 bregue-liguende dannelser: fra en stamme (eller spindel) gaar 

 ud grene af förste orden (pinnae), fra disse igjen grene af 

 anden orden (piunulae) o. s. v. — I krystalliternes kjaerne sy- 

 nes de enkelte grene m. m. at vaere voxede sammen, saa at 

 der her finder sted en korporlig sammenhaeng me Hem den 

 hele individ-gruppe; ved kanterne derimod kan, livad \'ogel- 

 SANG skarpt betoner, og hvad jeg selv har liavt anledning til 

 at kontrollere, paa mange steder iagttages, at de enkelte led 

 (pinnae, pinnulae o. s. v.) er bestaaende af enkeltvis optrae- 

 dende, fra hinanden ved mellemliggende glas adskilte glo- 

 buliter. Disse staar altsaa orduet i indbyrdes krystallografisk 

 forhold til hinanden uden at haenge sammen eller uden at be- 

 röre hinanden '). 



Longuliterue er gjerne spids koniske, med en knup af en 

 stjerneformig anordnet globulit-gruppe i den tykke ende -). 



Saavel i Sieo-buro-er-slao-o-en som. i flere andre (f. ex. no. 

 104) kan iagttages, at praeparaterne paa mange steder bestaar 

 af glas med en vrimmel af fine globuliter, medens de större, 

 leddede krystalliter ligo-er omgivne af en zone af rent glas o: 

 det oprindelig i smeltemassen jsvnt oplöste sullid har paa 

 enkelte steder daunet sig til smaa, klods mod hinanden 1ig- 

 gende globuliter; paa andre steder derimod har den över et 

 relativt större felt oprindelig fordelte sulfidmaengde paa en 

 eller anden maade koncentreret sio- til et enkelt individ, 

 som er bleven liggende i midten af det parti, hvorfra substans- 

 mässen er kommet ^). 



') Tilsvarende iagttagelser kan temmelig hyppig foretages i slaggar. 



idet for det förste sulfid-mineralet i vore övrige slagger og idet der- 



TifEst f. ex. magnetiten i slag fra Kloster. 1851 (pag. 48-51. se teg- 



ning nederst til höjre paa fig. 23) og f. ex. det gediegne kobber i det. 



kunstige aventurin-glas (fra Verano) viser aldeles analoge fsenomener. 

 ^) Det samme er ogsaa tilfaelde med longuliterne i slag fra Stafford- 



shire, fig. 31 (pag. 115) og i flere andre slagger; det synes derfor at 



vaäre en nogenlunde fast regel. 

 ^] Aldeles tilsvarende iagttagelser er ogsaa gjort ved studium af andre 



slagger eller smelteprodukter (f. ex. af kunstigt aventurin-glas med 



gediegent kobber, se ogsaa fig. 35). 



