BIHANG TILL K. SV. VET. AKAU. HANDL. BAND 9. N:0 1. 21^) 



Ko. 85. Fia Oberhausen, 1878, se pao-. 144. 



Xo. 148. Fra White Forgepigg, pr. Dowlais, S. Wales, 1879. 

 (Analyseret af O. Yngström; svovlbestcmmelsen er 

 middel af tre analyser af Mörtstedt, Lindberg og 

 Ottelin). Se tidligere beskri velse. 



Xo. 149, a og b. Fra Hjorkjvarn, 18ö8 (ved brug af \ traekul 

 og ^ torvkul, hvilke sidste var meget S-rige; slag- 

 gen var oanskc sort, saa laeno-e torvkiilLcne an- 

 vendtes, se Jernkontorets Annaler, 1859). Analy- 

 serne er ndförte af resp. Tn. Witt og A. W. Essen. 

 Slaggen bestaar af glas med krystaludsondringer 

 (efter makroskopisk ndseendc augit). 

 De tre sidste analyser er udförte paa Stockliolms Bergskola. 



Einaljslagger. 



De saakaldte emaljslagger (som har porcelaen-lignende lia- 

 bitus, oof som kun er kant-eiennemskinneligfe, med olasao-tiort 

 brud) kan • deles i to store bovedgrupper, nemlig i de staerkt 

 SiOo-rige (de egentlige emaljslagger) paa den ene side og i 

 de svovlrige, basiske paa den anden. — I sin almindelighed 

 fremkaldes emalj-udseendet derved, at i et normalt glas ligger 

 ndskildt en utallig vrimmel af vderst smaa legemer \) (giobu- 

 liter o. s. v.), der oftest har saa ringe dimensioner, at de ikke 

 kan höides ud fra hinanden ved mikroskopisk iindersögelse o: 

 emaljen skyldes et krystallisations- eller struktiir-faenomen, som 

 kun indirekte er beorundet i de chemiske forholde. Erfaring 

 i stort viser, at ordinaere (ikke svovlholdio-e) slao^o-er af sam- 

 mensactnino- sino-ulosilikat til bisilikat oo- lidt derover naesten 

 uden undtagelse-) blir krystallinske eller (ved stor AUO-j-gehalt) 

 2flasao;tio-e .">: de silikat- eller aluminat-mineraler, som danner 

 sig ved de naevnte sammensaetninger, optraeder aldrig i saa rent 

 ubetydelige individer, at mässen ikke kan oplöses imder mi- 

 kroskop. 



') Disse hindrer lyset i at passere slaggen paa ordinrer vis, idet de 

 fremkalder utallig maiige gange gjentaget lysbrydning og totalre- 

 flexion. — Man kan, hvad de rent fysiske forholde betr^effer, dragé 

 parallel mellem slagger og H^O under de forskjellige slags agregat- 

 tilstande: krystallinske slagger svarer til is, glasagtige til vand og 

 emaljagtige til sne (eller skum). 



") Ved meget hurtig afkjöling antager undertiden singulosilikat-slag ved 

 de svenske digelprövcr et emaljlignende udseende. 



