216 VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



De vanlige, kiselsyre-rige emaljslagger, hvormed vi i det 

 fölgende först skal beskjceftige os, har j^evnlig forskjellig-arted 

 struktur i forskjellige dele af et og samme haandstykkc. Naar 

 smcltemasserne ikke har vgeret altfor svire, plejer der -jaevnlig i 

 midten og paa undersiden af slaggen — o: paa de steder, hvor 

 afkjölingen gaar nogenlunde langsomt for sig — at udsondre 

 sig krystallinske partier (ofte sfaerolither), medens oversiden blir 

 bcstaaeade af veksel af emalj og glas. Undertiden er den 

 övre halvdel rent glasagtig, den nedre derimod emaljagtig; 

 övergången sker gradvis; emaljen o: de fine globuliter, optra^der 

 i disse slagger der, hvor afkjölingen har vaeret relativt langsom, 

 medens smeltemassen lige ved overfladen uden videre oaar över 

 til glas. 



Analyse no. 157, a, b og c (af resp. ordinaer, lyseblaa emalj 

 — , af mörkegraa, krystallinske kugier — og af lysc, emalj agtige 

 kugler, alt optrjfidende i et og samme haandstykke) af slag 

 fra Taiiså, 1852, giver tilkjende, at de forskjellige dele, hvoraf 

 en emalj slag kan bestaa, karakteriseres ved den samme che- 

 miske sammensaetning ^) o: variationerne i strukturen skyldes 

 nuancering i de fysiske forholde, hvorunder krystallisationen 

 finder sted. 



Surstofforholdet i emaljslaggerne no. 150 — 157 samt i nogle 

 andre, som har staaet til disposition, men som jeg ikke har fundet 

 nödvendigt at publicere, er (naar ALOj, ifölge vor tidligere 

 udvikling, regnes som base): 



1:3.49, 3.17, 3.21 med 3.08 og 2.82, 3. os, 2.78, 2.62, 2.53, 

 2.5 og 2.4 8; hertil kommer slag fra Borgfors, 1871, som i alm. 

 er glasagtig, men som paa enkelte steder har emaljagtig ha- 

 bitus, med surstofforhold 1 :2.ii -). — Paa den anden side ka- 

 rakteriseres de Si02-rigeste af de tidligere omhandlede pyroxeu- 

 slagger ved fölgende surstofforhold: 



1:2.49, 2.42, 2.38, 2.28, 2.27, 2.21, 2.20 O. S. V. 



Vi ser heraf, at de egentlige emaljslagger gjennemgaaende 

 udmserker sig ved större SiOo-gehalt end de ordinaere, krystal- 

 linske pyroxen-slagger ; analyserne udviser, at surstofforhold ca. 

 1:2..') o temmelig nöje kan opfattes som graense mellem de 

 krystallinske slagger paa den ene side og de emalj agtige paa 

 den anden. — Det er sandsynligt, at ogsaa ved smeltemasser 

 som de her omhandlede bidrager lerjorden til at gjöre pro- 



') De tre analyser er neppe meget samvittighedsfuldt udförte. 

 ^) Rigtigheden af denne analyse betvivles. 



