220 VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



SiOj-gfluxlt (ved ca. bisilikat), og da vi nys har hävt anledning 

 til at iagttage, at augit dcsuden ogsaa danner sig i trisilikat- 

 slagger, idet nemlig de grovkrystallinske partier i disse (efter 

 al sandsynlighed) bestaar af det na^vnte mineral — ligger det 

 naer at formode, at ogsäa de fine globuliter og krystalliter skal 

 vaere identiske med pyroxen; saaledes kan det dog neppe for- 

 holde sig. ■^- Vi har seet, at i de stserkt Si02-rige slagger op- 

 traeder augit jsevnlig paa de steder, hvor afkjölingen har gaaet 

 langsomt for sig; man kunde fölgelig forestille sig, at i de 

 partier, som blev udsatte for hurtig afkjöling, begyndte ogsaa 

 augit at krystallisere ud, men at her individualisationen blev 

 lia^mmet (dels vid indtra^dende stivning, dels ved den store SiOj- 

 gehalt, som antagelig hindrer krystallisation af bisilikat, paa 

 samme maade som et overskud af Al^O-j). — Mod denne op- 

 fatning tåler for det förste, at intetsteds sees gradvis övergång 

 mellem augiten i de grovkrystallinske partier og de fine kry- 

 stalliter (med globuliter) i de emalj agtige, tvertom, der er al tid 

 aldelcs skarp grasnse; i slaggen fra Dormsjö synes endog hist 

 og her krystalliter (som de paa lig. 35 aftegnede) at ligge 

 midt inde i augit-partierne. Dernsest kommer fölgende mo- 

 ment: Hvis krystalliterne bestod af augit, maatte det ube- 

 tinget formodes, at individualisation, naar der afkjöles hurtigt, 

 lettere skulde kunne finde sted i bisilikat- end i trisilikat-smelte- 

 masser, men saa er ikke tilfselde; ved f. ex. de svenske digel- 

 pröver (til bestemmelse af jernmalmenes gehalt og basisitets- 

 grad) erholdes altid, imder ellers lige forholde, emaljslagger 

 ved trisilikat, derimod rent glasagtige slagger ved bisilikat ') 

 o: i förste fald er en krystallisation bleven paabegyndt, i andet 

 fald derimod ikke. 



De emalj agtige dele af de sta^rkt SiO^-rige slagger ud- 

 ma^rker sig jsevnlig ved en karakteristisk lyseblaa (sraalte- 

 eller himmelblaa) farve, medens de krystallinske dele i samme 

 haandstykke er gråa (oftest mörkegraa -). — I slag no. 156, 



') Den normale slaeserie er: trisilikat og derover giver ren emalj; — 

 lidt under trisilikat, enteu ren emalj eller emalj med lidt glas: — 

 fra, ca. 2..5 silikat til ca. 1.5 silikat rent glas; — ved ca. 1.5-silikat 

 eller lidt derunder glas med krystallinsk parti; — ved singulosilikat 

 og lidt derover, resp. derunder, omtrent fuldstajndig krystallinsk 

 masse o: olivin, muligens ogsaa melilith mineralerne konstitueres ved 

 hurtig afkjöling lettere end pyroxen-mineralerne. 



^) Augit blir, som tidligere omhandlet, teramelig mörkegraa ved en ge- 

 halt af 2 — .3 % FeO, som er den vanlige jernoxydul-maengde i trisilikat- 

 slaggerne. 



