224 VOGT, STUDIER OVEIl SLAGGER. 



No. 150. Ved overfiaden graagrönt, rent glas, derpaa först glas- 

 agtig, gjennemskinnende, scnere taet, naestcn uigjen- 

 nemsigtig emalj, stcerkt fluoriserende (blåa I reflek- 

 teret lys, graagrön i gjennemfaldende); i kjaeruen er 

 krystalliusk masse. Fra Borpfors, 1871 (Strömbekg). 

 — NB. Denne analyse viser betydelig mindre SiO^ 

 end de övrige, er derfor rimeligvis ikke ganske paa- 

 lidelig; af denne grund er den ikke medtaget paa 

 oversigtstabellen. 

 No. 157, a, b og c, er analyse af slag fra Tanså, 1852; no. a 

 af lyseblaa emalj, no. b af mörkegraa, krystallinske 

 kusfler, no. c af lyse, lialv-krystallinske, emaljlig- 

 nende kugler, alt i samme haandstvkke (analyseret af 

 resp. N. Settervall, G. Wikström og T. Ekdahl). 

 Alle disse analyser er udförte paa Stockholms Bergskola. 



NB. Emaljslagger bruges mi i praxis i meget mindre 

 ofrad end tidlio-ere, nemlio- for det förste aldrig ved kokes- 

 masovne (idet da altfor meget Si vilde blive iidreduceret) og 

 dernasst aldrig ved traeki;ls-masovne, naar man blieser rujern 

 til bessemering eller lancashiresmide, men kun, naar man 

 f remstiller rujern til stöbning. 



Basiske, svovlrige emaljslagger. — Allerede af den omstasn- 

 dighed, at de basiske, emalj agtige slagger gjennemgaaende lul- 

 mserker sig ved stor svovlgehalt, maa kunne sluttes, at det i 

 foreliggende tilfselde er svovl (eller sulfid), som fremkalder 

 emalj-udseendet. Alle de hidhörende slagger, som jeg har hävt 

 anledning til at studere, viser emalj -struktur i nserheden af 

 overfiaden o: paa steder, hvor afkjölingen har gaaet langsomt 

 for sig, medens kjaernen er mere eller mindre krystalliusk eller 

 naesten ren glasagtig. Dette forhold godtgjör, at grunden til 

 emalj -strukturen er at söge i, at ved overfiaden har sulliderne 

 enten ikke faaet tid til at krystallisere ordentlig ud eller ogsaa 

 til kun at ordne sis ind til en utallio-hed af vderst fine globu- 

 liter og longuliter, medens der paa den anden side i slaggernes 

 kjserne oftest for det förste har dannet sig temmelig store 

 krystaller af olivin, melilith o. s. v. og dernaest ogsaa nogen- 

 lunde store sullid-krystalliter. 



Til nöjere oplysning skal vi gjennemgaa et par slagger, som 

 er blevne emaljagtige paa grund af tilstedevasrelse af sulfid. — 



