242 



VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



sit enkelt-iudivid, er forskjellig paa krystallens forside og paa 

 dens bao-side; differancerne hos de to krystaller er resp. 17' og 

 23'. Som resultat erholder vi: 



Söjlevinkel 



Vinkel oo P oo : oo P oo 



I optisk henseeude synes vore krystaller at staa babing- 

 tonit temmelig na^r (se pag. 38); i geometrisk derimod er der 

 afvigelser: 1) Söjlevinkelen er ndget forskjellig, hos babing- 

 tonit nemlig 87° 23', hos vore krystaller derimod 87° 6' — 

 87° 9'. 2) Hos babingtonit er der mellem oo P oo og ooPooi) 

 en afvigelse fra 90° paa 1° 55', hos vore krystaller deri- 

 mod paa resp. 9' og 11'. — Hos rhodonit er der mellem 

 00 P 00 og 00 P oo en afvigelse fra 90° af 4° 31'. 



Vore smaa krystaller er ikke identiske med noget tid- 

 ligere kjendt mineral o: de tilhörer et nyt species. — Paa 

 ofrund af tilnsermelsesvis overensstemmelse i vinkelva^rdierne 

 for saavel c-zonen som topHaderne maa det iudgaa som led i 

 pyroxen-gruppen. 



For oversigtens skyld gjengiver vi söjlevinkelen og af- 

 vigelsen fra 90° af vinkelen mellem oo P co og\ a> P oo (for augi- 

 tens vedkommende mellem oo P co og coPco) hos augit og do 

 til dato kjendte, asymetriske pyroxener: 



Söjlevinkel 



ooPoo:ooPoo -^90°. 



Angit. 



Vört nye 

 led. 



Babing- 

 tonit. 



Rho- 

 donit 



87° 6' 

 O 



87°6', 87°9' 

 9', 11' 



87° 23' 

 1° 55' 



87" 38' 

 4° 31' 



Yort nye led indtager efter dette i krystallografisk (men 

 ikke i cdiemisk) henseende tilncermelsesvis samme rolle inden 

 pyroxen-gruppen, som mikroklin gjör inden feldspath-gruppen. 



') Naar der vselges en opstilling, svarende til den, som iinder sted hos augit. 



