246 VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



tidio- optrsedeude baser, nemlig CaO med i alm. MgO eller FeO. 

 undertiden desuden lidt ZnO, MnO o. s. v. — Angiten kommer 

 fölgelig i chemisk lienseende til at danne bindeled mellem 

 enstatit med hyperstlien paa den ene side og wollastonit paa 

 den anden, sandsynligvis ogsaa mellem de naevnte mineraler og 

 de asymetriske pyroxener; vor opgave blir paa denne maade 

 indskrsenket til at bestemme de chemiske gr^enser mellem augit 

 paa den ene side og enstatit, wollastonit o. s. v. paa den an- 

 den. — Saavel i naturen som ved de forskjellige hytteprocesser 

 plejer i alm. at indtraeffe det tilfaelde, at flere baser (nemlig 

 CaO med MgO, FeO o. s. v.) optrseder i förening; kun und- 

 ta2:elsesvis er en enkelt forhaauden i saadan msengde, at den 

 blir aldeles dominerende; heraf resulterer, at augit baadc 

 i naturen^) og i smelteprodukter er meget vanligere end alle 

 de övrige pyroxen-mineraler tilsammen. 



De fölo-ende detail-undersöo-elser indledes med en udsigt 

 över sammenssetningen af den egentlige augit. — G. Tschermak 

 opstillede i 1871, i henkold til en svite cliemiske undersögelser, 

 som bekjendt den hypothese^), at de Ko^s-fri augiter (de egent- 

 lige varieteter diopsid, hedenbergit o. s. v.) skidde kunne op- 

 fattes som isomorfe blandin^er af de to silikater 

 Ca Mg Si, Og (Diopsid). 

 Ca Fe Si._, Og (Hedenbergit.) 

 (Hver af disse to normal-forbindelser optrseder omtrent rene i 

 naturen; man har nsesten FeO-fri diopsid fra f. ex. Gullsjö, 

 Sverrio-e, os nsesten MgO-fri hedenbergit fra f. ex. Arendal). 



De lerjord- og jernoxyd-förende augiter formodedes af 



G. Tschermak at bestaa af de to allerede naevnte grundled med 



et tillseg af 



Mg K2 Si Og eller 



Fe^ Ro" Si Og. 



Hertil kommer hist og her en ringe msengde af et ana- 

 logt mangan-silikat; Mn erstatter Mg og Fe. 



I de senere aar har pyroxen-mineralerues sammens^tning 

 bl. a. vaeret gjort til gjenstand for en hel del, temmelig ud- 



') Naest efter augit kommer i naturen de rliombiske pyroxener, der og- 

 saa förer to baser, nemlig MgO og FeO: da ingen af disse plejer at 

 optrsede i saadan mpengde i bergarterfee som CaO, og da desuden 

 MgO- og FeO-rige bisilikater blir monosymetriske allerede ved en 

 temmelig liden CaO-gehalt, er augit meget mere udbredt end enstatit 

 med hypersthen. 



2) Ueber Pyroxen und Amphibol. Mineral. Mitth. 1872, pag. 17—48. 



