BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 9. N:0 1. 271 



Af slagger, livori fler samtidig (nöjagtig eller tilnaennelses- 

 vis) har krystalliseret ud forskjelligc slags mincraler, staar kun 

 ydcrst faa til disposition; de ligger alle i chemisk hensecnde 

 netop paa graensen mellem de sammensaätninger, hvor de resp. 

 enkelte mincraler er enelierskende (cfr. oversigtstabellen). — 

 Af hidhörende slagger kjendes hidtil kun fölgende: 



No. 20, med 20. 1 1 % MnO mod 10.; 9 % CaO, 7.2 : % MgO, o.s. v., 

 hvori der har dannet sig augit og rhodonit (se pag. 34 — 36). 



No. 60, med 0.4 5 RO : a.55 CaO, med kun 3.5 »/» AI2O3, 

 förende olivin og melilith (se pag. 120 — 121). 



Slag fra Sandviken, 1884, chemisk sammensaetning ikke 

 hestemt, med augit og det nye, tetragonale mineral (se pag. 

 131—133). 



Da afkiölinofen af slasfsferne altid, under normale forholde, 

 foregaar * meget hurtig, har der i rcgelen ikke v^ret tid til 

 (lannclse af forskjelligc slags silikat-mineralcr efter hinanden; 

 produkter, analoge med de eruptive bergarter, erholdes altsaa 

 ikke '). I reo;elen viser slawo-erne sm kun at indeholde et en- 

 kelt silikat-mineral ; hist og her har der dannet sig et mineral 

 no. 2, men hertil er ogsaa krystallisations-serien bleven ind- 

 skraenket. 



Som typus paa de sidstnaevnte slags produkter vil vi vaelge 

 slag no. 19 (med surstoftorhold 1 : 1.65, 36.83 % MnO). — Her 

 har, som det efter de chemiske forholde maatte ventes, först 

 krystalliseret ud rhodonit; i mikroskopisk prasparat afgjöres, 

 ;it dette mineral udgjör ca. § af den hele masse. Eftersom 

 bisilikatet udsondres, blir det resterende mere og mere basisk; 

 tilslut faar vi en »moderlud» med surstofTorhold ca. I:l.i5 

 og med meget store maengder af FeO, desuden noget MnO, 

 lidt AloOj og spor af CaO og MgO. Under disse betingelser 

 kan ikke laengere rhodonit konstitiieres; derimod m.aa vi, i hen- 

 liold til de tidligcre iagttagelser, ubetinget vente, at fayalit 

 nu skal begynde at danne sig. I virkeligheden hnder vi, at 

 der, paavoxet rhodonit-tavlerne, sidder et mineral no. 2, som 

 efter udslukningsforholde, intcrferensfarver, habitus og begra^n- 

 sende krystaMader-) maa höides for fayalit (altsaa et olivin- 

 mineral)^). 



') F. FOUQUK & M. LÉVY bar som bekjendt freaTstillet artificielle berg- 

 arter», svarende til basalt m. m. 



^) Som i alle fald hist og her kan iagttages. 



') I foreliggende fald maa altsaa det mere basinke mineral (singulosilikatct 

 olivin) vaere dannet e/te?' det relativt kiselsyre-rige (bisilikatet rhodonit). 



