BIIIANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 9. N:0 1. 273 



(efter reduktion til clicmisk valens). MnO er, af tilsvarencle 

 grunde, i slagger med surstoftbrhold under 1 : 1.5u slaaet sam- 

 men med MgO og FeO; ved slagger, förende augit, enstatit, 

 wollastonit off det hexag-onalc kalksilikat, derimod er MnO, 

 som altid kun er tilstede i meget ringe msengde, i de ana- 

 lyser, som indeholder mere MgO & FeO end CaO, adderet 

 sammen med CaO, medens den i de, som indeholder mere 

 CaO end MgO & FeO, er slaaet sammen med de sidste. Grun- 

 den hertil er, at i förstnaevnte fald modarbejder MnO d annei- 

 sen af enstatit, i sidstntevnte derimod af wollastonit, medens 

 den begge steder fremmer dannclsen af augit. — Det raaderum, 

 livor rliodonit konstitueres, kan ikke gjengives grafisk paa vor 

 oversigtstabel. Det eneste hensyn, som derfor er taget til ana- 

 lyse no. 19 og 20, bestaar i, at surstofForlioldet er projiceret 

 ind paa linjen 0.5 CaO : 0.5 MgO. — Mulig forhaanden-vaerende 

 alkali er i singulosilikat-slaggerne altid adderet sammen med 

 CaO, idet Na.iO (og K^O) formodes, om end neppe i fuldt saa 

 stserk grad som CaO, at bidrage til dannelsen af melilith-mine- 

 ralerne; vore bisilikat-slagger indeholder aldrig nogen naevne- 

 vffirdig alkali-ofehalt. 



Exempel paa beregningsmaaden: — Analyse no. 87 böl- 

 der 18.30 surstof i Si02, 5.64 i AljOg og 14.5 2 i EO-baserne 

 tilsammen, surstoff orbold altsaa l:0.9i; rediiceret til cbemisk 

 valens erboldes proportionen (12.05 CaO + 0.34 K2O & Na^O) : 

 (1.13 MgO -I- 0.94 FeO + 0.06 FeO) eller 0.85 CaO (med alk.) : 

 0.15 EO. Analysen indtegnes fölgelig lidt över surbedsgrad 

 1 :0.90 (i ordinat-retningen) og midt mcllem 0.8 CaO : 0.2 MgO 

 og 0.9 CaO: 0.1 MgO (i abscisse-retningen). 



Nummerne paa tabellen benviser til analyserne. — De 

 slagger, hvori er paavist spinel, er anmgerkede ved punkt med 

 ring om. 



De partier, inden bvilke det, i benbold til analyserne, kan 

 sluttes, at et enkelt af de forskjellige mineraler altid konsti- 

 tueres, er betegnede ved scliraffering (mörk eller dobbelt), en 

 for bvert slags mineral. De mellemrum, hvor gränsen ikke 

 er sikkert bestemt, er betegnede ved enkelt (eller tynd) scliraf- 

 fering, se tabellen; hvor der samtidig foimentlig kan konsti- 

 tueres flere mineraler, krydser scbrafferings-linjerue fra de 

 enkelte felter över hverandre. — Alle de tetragonale mi- 

 neraler angives ved en faelles scliraffering; for at frembaeve 

 den approximativt rigtige inddeling i grupper efter surlieds- 



18 



