BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 9. X:0 1. 275 



Til tabellen: No. 30 er .afsat med surhedsgrad 1 : 1..18 istedenfor med 

 1 : 1.50. — Tallene 47 og 48 skiilde paa tabellen ombyttes med resp. 46 og 

 47. — No. 60 er afsat med surhedsgrad 1: 1.03 istedenfor med 1 : 1.08. — 

 I det hexagonale kalksilikats omraade er no. 70 b og 71, med forsset, ikke 

 indtegnede — No. 101, 103 og 104 er med forséet ikke indtegnede, da 

 besteramelserne ikke ansees ganske sikre. — No. 172 a — c, 170 a — d og 

 177 er med forstet ikke af satte. 



Nyt, tetragon. miner, er förkortning for Nyt, tetragonalt mineral. 



graden er der gjort aabne mellerarum ved surstofforhold ca. 

 1:0.80 og ca. 1:1.2.5. — Mellem det hexagonale kalksilikat 

 og wollastonit er der draget grajnse ved surstofforhold 1 : 2.oo; 

 dette er noget vilkaarligt. De övrige grsenser derimod er no- 

 genlunde sikre, da de er baserede paa en mrengde iagttagelser. 

 — Til disposition staar, som tidligere omtalt, flere (tilsammen 

 3 — 4) enstatit-slagger, men kun af eu enkelt ^) foreligger ana- 

 lyse; bestemmelsen af det raaderum, hvor enstatit konstitueres, 

 er fölgelig mere begrundet, end det synes at fremgaa af ta- 

 bellen. 



Lidt under surstofforhold 1 : l.oo er afsat en linje (punk- 

 teret), som grafisk skal angive, at under samme dannes spinel 

 (naar smeltemasserne holder tilstajkkelig meget AUOg). Linjen 

 er tegnet paa skraa (se tabellen), idet spinel konstitueres i 

 nogenlunde MgO-rige smeltemasser ved relativt större SiO.,- 

 gehalt end i MgO-fattige. 



Praktisk auveiidelse i metallurgien. 



Et detailleret studium af slao-o-ernes sammenssetnino- kan 

 afgive flere interessante og nyttige oplysninger for den prak- 

 tiske metallurgi; for det förste kan herved, som i det fore- 

 gaaende ved mange anledniuger er paavist, erholdes et mere ind- 

 traengende kjendskab til affinitets-forholdene hos de ordinaere 

 smeltemasser og til den maade, hvorpaa de enkelte bestand- 

 dele er forbundne med hinanden^); dernaest kan man laere af 

 slaggernes struktur og de optraBdende mineraler at gjöre til- 

 bagegaaende slutnino-er angaaende smeltemassens chemiske sam- 



'&"-& 



mensaetning i sin helhed, saa de kvantitative analyser delvis 



') Paa tabellen angivet ved »E». 



-) Dette kan specielt v;ere af nytte, naar slagger skal omsmeltes. Exem- 

 pelvis anföres, at f^rskslagger og andre FeO- & R2^3"förende slagger 

 maa vtere mere letreducerbare, end man i alm. forestiller sig. — 

 Undersögelse över kobbergeh alten i slagger iidsrettes til senere. 



