BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAU. HANUL. BAND 0. N:0 1. 277 



Frit udviklede krystaller er, naar vi ikke tager hensyn 

 til staerkt lerjordsrige smelteprodukter, overmaade vanlige i 

 slagger '). — Jeg har selv mange gange hävt anledning til at 

 overbevise mig om, at ved masovne, hvor der produceres augit-, 

 olivin- eller melilith-slagger, kan man paa slag-varpene i et 

 öjeblik finde en ntallig ma^ngde krystaller, ja, mange steder 

 sidder der tydelige, karakteristiska krystaller i hver eneste 

 slagsten -). Hvorledes det i den her omhandlede henseende 

 forholder sig med enstatit, wollastonit og det hexagonale kalk- 

 silikat, kan jeg ikke give sikker oplysning om; det sidstniBvnte 

 mineral maa, saavidt det kan dömmes efter literaturen og sam- 

 linger ved foi'skjellige bergakademier, rimeligvis med stor let- 

 hed kunne danne store krystaller, noget, som antagelig ikke 

 er tilfailde med enstatit og wollastonit. — Den praktiske im- 

 dersögelse simplificeres i höj grad derved, at hvert enkelt af 

 de forskjellige arter slag-mineraler altid er udviklet efter en 

 eneste type eller efter flere, hinanden meget naerstaaende. For 

 at ""odto-iöre dette skal vi minde om: Saavel i metallurgiske 

 samlinger som ved bessemer-vgerk har jeg hävt anledning til 

 at se store mcengder af rhodonit-krystaller, hvilke samtlige, 

 liden iindtagelse, har vaaret udviklede nöjagtig paa samme 

 inaade ^) (nemlig som fig. 14). De forskjellige, i slagger op- 

 trtedende olivin-mineraler, er altid begrjensede af coPoo, 2Poo, 

 M P, sjelden desiiden af andre fläder; krystalierne er naesten 

 liden undta^else tavleformio-e efter ooPoo. Den egentliee me- 

 lilith er altid begrsenset af OP . c» Poo, hyppig desuden af ooP, 

 yderst sjelden desuden af andre fläder; krystalierne er oftest kort- 

 söjleformige ; det nye, tetragonale silikat synes altid at vasre rent 

 tavleformig, med OP . co P oo, hyppig desuden med co P. Det 

 hexagonale kalksilikat er altid begraenset af OP . oo P, sjelden 

 desuden af andre fläder; det er oftest kort-söjleformig. Augit 

 i slagger er altid lang-söjleformig efter c-axen; mineralet op- 

 trseder i flere, hinanden meget naerstaaende typer (se fig. 1 — 4). 



Allerede af strukturen og udseendet kan man, naar frie 

 krystaller fattes, javnlig bestemme, hvad slags mineral der 



') De dannes med sserlig lethed, naar man med forsat afkjöler lidt 



langsommere end vanligt er, f. ex. ved at stille en del slagstene 



sammen i gruppe. 

 ^) Efter min erfaring er rhodonit og fayalit de 8lag-mineraler, som med 



störst lethed konstitueres i store (1 — 2 cm. länge) krystaller; disse 



to optrfeder aldrig i ordinäre masovnsslagger. 

 ') De ser ud som tynde, spidse og skjaerende skarpe, knivsblad-lignende 



dannelser (oftest 1 — 2 cm. länge), som er meget lette at kjende. 



