278 VOGT, STUDIER ÖVER SLAGGER. 



har dannet sig. — Aiigit-, mulioens og-saa enstatit-slao-p;er er 

 i regelen eller altid temmelig grovkrystallinske, bestaaende af 

 en hel del, hyppig 1 — 2 cm. lauge individer, der i den zone, 

 hvor afkjölingen har foregaaet relativt hurtig, na^sten altid er 

 anordnede med lasugderetuingeB (c-axeu) normalt paa afkjölings- 

 overfladen. — Wollastonit-slagger bestaar af tynde, länge blade, 

 som längs kanterne er nogenlunde parallelt grupperede, med 

 laengderetning lodret paa overfladen. — Slagger, förende MgO- 

 olivin, er altid finkrystallinske, med en maengde smaa individer; 

 der er naesten altid tilstede en hel del fine driiserura (frem- 

 kaldte ved kontraktion), hvori gjerne sidder smaa olivin-tavler. 

 Overfladeglasset hos olivin-slaggerne er sj elden ganske klart og 

 gjennemsigtigt (som ved augit-slaggerne), begrundet i udson- 

 dring af en hel del fine olivin-mikrolither. 



For sikkerheds skyld skal vi gjennemgaa et par exempler 

 paa tilfa^lder, hvor man paa en rationel maade kan benytte de 

 udkrystalliserede mineraler som ledetraad ved driften. 



Ved de svenske masovne önsker man, naar der bla3ses 

 lancashire-rujern, at holde slaggen omtrent ved bisilikat o: 

 man skal altid have pyroxen-krystaller (muligens desuden lej- 

 lighedsvis hexagonale kry ställer) i slaggen; denne maa paa 

 den ene side ikke antage emaljstruktur (thi da er surstofFor- 

 holdet 1:2.50 eller däröver), paa den anden side maa olivin 

 eller melilith-mineraler ikke vise sig (thi da er surstoffor- 

 holdet sunket ned til ca. 1:1.5 5). Naar bessemer-rujern pro- 

 duceres (ved svenske masovne), vil man i alm. holde sin slag 

 midt mellem bi- og singulo-silikat o: omtrent ved grsensen mel- 

 lem pyroxen-grupperne med det hexagonale kalksilikat paa 

 den ene side og olivin- og melilith-grupperne paa den anden. 

 Specielt ved dette stadium i basisitets-grad kan man have stor 

 nytte af bestemmelse ved de udkrystalliserede mineraler. . Vi 

 har allerede omtalt et tilf^lde, hvor vi har gjort temmelig 

 vidtriekkende slutninger af mineralerne: i slag fra Sandviken, 

 1884 (se pag. 131 — 132) optrseder samtidig i samme stuf kry- 

 staller af saavel augit som af det nye,^tetragonale silikat; heraf 

 sluttes for det förste, at surstofforholdet temmelig nöje maa 

 ligge ved 1 : 1.50 — 1 : 1.55, og dernffist, at forholdet mellem 

 CaO og MgO maa ligge indeu grasnserne ca. 1.25 CaO : 1 

 MgO og ca. 4 CaO : 1 MgO ; Al203-gehalteu kan ikke vsere över 

 ca. 12 %, thi ellers vilde slaggen blive glasagtig. — Det ligger 

 i sägens natur, at ved samme niasovn varierer slaggens sam- 



