BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAl). HANDL. BAND 0. N:0 1. 291 



Tillicgr og rettelser. 



TU ai/ffit. (Pag. 12, anm. 1, 2 og 3). a-axeu i det af P. Groth an- 

 givne axeforhold niaa vsere feilagtig udregnet; augitsöjlens vinkel 87' 6' 

 giver nemlig, naar p = 89° 38', a = 1.051^6, medens Groth's a = 1.0585 

 vilde svare til en vinkel 86' 45'; ifölge maalinger af N. v. Kokschabow, 

 G. v. Rath og G. Flink har augit neppe nogensinde saa liden söjlevinkel. 



(Pag. 16). Den antagelse, at de fine, i moderluden luellem augitst?en- 

 gerne udsondrede naale skal bestaa af rhombisk pyroxen, er efter revi- 

 derende undersögelse end mere uvis, eiid tidligere fremholdt. 



Forövrigt henvises til supplerende bemferkninger paa pag. 231 — 240. 



Til enstatit. 1 en stserkt MgO-rig bisilikat-slag fra Svartnaes er fundet 

 enstatit (se 251). 



Til n-ollastonit. Ved reviderende undersögelse af slag fra Högfors, 

 1874, (no. 17) blev i snit J- b iagttaget, at tavlerne Wst og her foruden 

 af öoPoo og ÖP ogsaa. er begrjensede af to orthodomer, efter de approxi- 

 mative maalinger sandsynligvis svarende til Poo og ~Poo; efter i alle 

 fald en af disse viser mineralet spaltbartied. 



Til rJiodonit. Ogsaa i flere tyske bessemer-slagger har jeg fundet 

 rhodonit-krystaller, udviklede nöjagtig efter den tidligere omhandlede 

 type. — P. v. Jereméjew har beskrevet kunstig dannet rhodonit, fra et 

 stöberi ved St. Petersburg (se Verh. d. kais. russ. min. Ges. 1878, referat 

 i Z. f. Krystal. u. Mineral. Ill, pag. 439). 



Til det haMugtonit-lignende mineral, se tillteg og rettelser pag. 240 

 —243. 



Til glimmer. Det er sandsynligt, at de paa pag. 39 — 41 beskrevne 

 glimmer-slagger, som opgives at vfere fra Kafveltorp, i virkelighed skriver 

 sig fra Garpenberg; der har vaeret konfusion i etiketterne. I Berliner 

 Bergakademies samlinger har jeg seet en glimmer-slag fra Garpenberg, 

 efter vedföjet etikette netop af den slags, som Mitscherlich har be- 

 skrevet (1822 — 23): den havde udseende nöjagtig som min egen original. 

 — Den bemeerkning midt paa pag. 44, at olivin konstitueres i saa sure 

 slagger som med surstofforhold 1 : l.Gi, er ikke korrekt. — Ordet »to» 

 paa pag. 44, femte linje fra neden, udgaar. — Videre bemaerkninger om 

 glimmer, se pag. 118 — 120 og pag. 251. 



Til olivin. Paa pag. 45 er monticellitens formel skrevet Caj Si04 

 istedenfor Ca Mg Si04. 



Til mjt, tetragonalt, relativt CaO- og SiO^-rigt mineral. — I nogle (3) 

 smeltemasser ') af surstofforhold nöjagtig 1 : 1.50, med resp. 2,00. ca. 2.20 

 og ca. 2.40 CaO : 1 MgO, uden AI2O3 (naar forurenende spor, som ikke 

 gaar op til 0.5 %, fraregnes) optraeder det nye, tetragonale mineral, no- 

 get, som allerede af oversigtstabellen maatte ventes. — I mikroskopisk 

 praeparat af produkt fra forsög no. 36 og 163 afgjöres, at det optrasdende 

 mineral er optisk enaxigt, kvadratisk begrsenset, altsaa tetragonalt, ojitisk 

 positivt, men nogenlunde staerk dobbeltbrydning, udviklet i tynde tavler 

 =]= OP, med matte, ren gråa interferensfarver og forövrigt med habitus 

 og udseende nöjagtig som det tetragonale mineral i slag fra Hofors, 

 Löfsjöen og Molnebo; ligheden er saa stor, at praeparaterne af no. 39 og 

 163 og af slag fra Löfsjöen let kunde forveksles med hinanden. Ogsaa 

 i no. 160 optraeder det samme tetragonale mineral, men her er det ud- 

 viklet i saa smaa individer, at det er vanskeligt at undersöge. I de to 

 förstnaevnte produkter udgjör det tetragonale mineral, som optrteder i 

 indtil ca. 1.5 mm. länge tavler ^), den allerstörste del (efter skjön mindst 



') Fremstillede experimentelt af professor R. Åkerman, i anledning un- 

 dersögelse över silikaternes smeltbarhed (försög no. 39, 163 og 160). 



^) Prseparatet af forsög no. 163 er forfaerdiget af den slagmasse, som 

 stöbtes vid i kalorimeteren. og til hvis afkjöling der kun medgik et 

 tidsrum af indtil ca. 5—7 rainutter; praeparaterne af de to andre 

 er af den masse. som blev igjen i smeltedigelen. 



