Uedan under alla de svenska expeditionerna till Spetsbergen, 

 från 1837 till 1873, geologiska forskningar derstädes hade 

 blifvit företagna, kunde detta lands geologiska byggnad till 

 sina hufvuddrag anses såsom temligen väl känd. De omfat- 

 tande paleontologiska samlingar, hvilka samtidigt hopbragts, 

 hade derjemte, bearbetade af skicklige fackmän såväl inom 

 som utom vårt land, — på samma gång de vidgade känne- 

 domen om forntidens djur- och växtverld — lemnat ytterligt 

 vigtiga bidrag till frågan om de fordom på vår jord rådande 

 klimatologiska förhållandena. Men de vunna resultaten ma- 

 nade på samma gång ifrigt till fortsättning af dessa arbeten, 

 en stor mängd vigtiga frågor återstodo allt jemt ännu att 

 lösa; och det ligger ju i sakens natur att ett land, der fiere 

 geologiska system äro representerade, ej kan blifva i geolo- 

 giskt hänseende så snart utforskadt som samma lands flora 

 och fauna, hvilka så att säga representera endast ett dylikt 

 system. Då genom enskild persons frikostighet Sveriges del- 

 tagande i de internationela meteorologiska observationerna 

 inom polartrakterna hade blifvit möjliggjord t, och upprättandet 

 af ett svenskt meteorologiskt observatorium på Spetsbergen i 

 sammanhang dermed af vederbörande beslutats, hemstälde 

 derför chefen för Sveriges Geologiska Undersökning, profes- 

 soren m. m. O. M. Torell, i en till Vetenskaps-Akademien 

 ingifven och af bemälde Akademi till Kongl. Maj:t öfver- 

 Icmnad och förordad skrift, att tillfälle måtte beredas för två 

 geologer att medfölja den sjöexpedition, som skulle komma 

 att i och för inrättandet af omnämnde fysikaliska observa- 

 tionsstation till Spetsbergen afgå, och att ett anslag af 5,500 

 kronor af allmänna medel mätte beredas till bestridande af 

 de kostnader, som dessa geologers forskningsresa beräknades 



