BIHAXG TILL K. SY. VET. AKAD. HANBL. BAND. 9. .\":() 12. 25 



tenden flilchtiijeu Prodiicte sind in kaltem Wasser verdicht- 

 bar; das Wasser wird durch Salzstiure sehr saucr, es sclilägt 

 sich Schwefclkohlenstoff" in klaren Tropfen nieder; man 

 bemerkt eineu sehr starkeu Geruch nach Blaiisäurc». 



Andtligen har Hermes (Journ. pr Chem. 18G(>, 46.5) äfven 

 anställt försök i liknande rigtning: »Das Schwefelcyanqveck- 

 silber erwärmte sich beim Herllberleiten des Schwefelwasser- 

 stoffo-as merklich. und nach kurzer Zeit sammelte sich in der 

 Vorlao'e eine in ätherartio-en Tropfen herunterlaufende farb- 

 lose Flilssigkeit, die sich sehr bald gelblich färbte. Die 

 Fllissigkeit erstarrte zu einer krystallinischau Masse, welche 

 schon durch die AVärine der Hand wieder fiiissig wnrde». Yid 

 försök i större skala inträdde häftiga explosioner. 



Som jag förut nämt innehåller rhodankvicksilfver äfven 

 nitrater, som envist vidhänga preparatet, när det som hans 

 var framställt af salpetersyrad kvicksilfveroxid. Det är der- 

 för utan tvifvcl dessa som förorsakat explosionerna, allden- 

 stund sådana alls icke framkomma med rhodankvicksilfver 

 framstäldt enligt andra metoder. 



Det framgår tillräckligt af hvad som är anfördt, att 

 rhodanväte i vattenfri form är en utomordentlio-t obeständio- 

 kropp. De försök jag anställt i samma rigtning hafva der- 

 före meraföranledts af att få reda på de omsättningsprodukter, 

 i h vilka det vattenfria rhodanvätet öfvergår, än hoppet om att 

 verklifiren erhålla detsamma. 



Första försöket. Fullkomligt torr saltsyregas leddes öfver 

 torrt rhodankalium såväl vid vanlig temperatur som vid 100 \ 

 Rhodankaliet torkades först länge i vacuum under ofta upp- 

 repad pulverisation, derefter i samma retort i hvilken inver- 

 kan skulle ske vtterliware i vacuum vid 100 \ I förra fallet 

 inträdde insfen inverkan alls. Afven vid 100° är gasens in- 

 verkan knappast märkbar. Endast att det blir på ytan något 

 gult samt lemnade såsom återstod en ytterst ringa mängd af 

 en gul amorf kropp, sedan saltet efter försöket blifvit löst i 

 vatten. Klorväte inverkar sålunda på rhodankalium först vid 

 en relativt mycket hög temperatur. 



Andra försöhet. Jag sammanref väl kvicksilfverklorid 

 (1 mol.) och rhodankalium (2 mol.). Att reaktion härvid in- 

 träder kan man lätt märka på värmeutvecklingen. Blandnin- 

 gen fick fullkomligt torka vid 100", hvarcfter den utsattes 

 för inverkan dels af svafvelväte, dels af klorväte vid vanlig 



