BIIIANG TILL K. SV. VET. AKAD. IIANDL. JiAND. 9. N:0 l'i. o7 



peratur färgas det snart gult ocli alsättcr så smfmingom en 

 gul kristallinisk substans. 



Anit/lcUkohol och rhodanväte. 

 HSCN + SC.Hi.O. 



Aniylalkohol extraherar lätt liksom eter rliodanvätet ur 

 dess vattonlösning, 



Rliodankaliuni löstes i sin lika vigt vatten. Rhodanväte- 

 syran frigjordes derur med en beräknad mängd svafvelsyra, 

 förut iitspädd med sin lika vigt vatten. Den erhållna vät- 

 skan omskakades med sin lika volum amylalkohol. Olje- 

 lagret ökades härvid betydligt. 



Vid första extraktionen öfvergiek omkring 80 pct rhodan- 

 väte till amylalkoholen. Det nämda röda färgämnet öfver- 

 går likaledes deri. 



Vid destillation vid vanligt tryck börjar vätskan koka 

 vid 100°. Kokpunkten stiger så småningom till amylalko- 

 holens egen och deröfver. Vätskan i retorten börjar blifva 

 allt mer tjockflytande. Lukten af amylsulfider börjar fram- 

 träda. När kokpunkten stigit betvdligt öfver amylalkoholens 

 e^cn afbröts destillationen. Återstoden i retorten kristalli- 

 serade delvis vid kallnandet. Destillatet bestod naturligtvis 

 i hufvudsak af amylalkohol men reagerade äfven starkt för 

 rhodanväte. 



I vacuum låter deremot den rhodanvätehaltiga amylalko- 

 holen siof oförändradt destillera. Rhodanvätehalten i destilla- 

 tet stiger så småningom tills det uppgår till 17 pct. Högre 

 låter den sig icke bringa. Från den punkten visar sig ingen 

 förändrinw i retortinuehållets och destillatets sammansättninjx- 



Detta motsvarar i det närmaste 1 m. rhodanväte på 3 m. 

 amylalkohol, hvarför beräknas 18,2 pct rhodanväte. Den 

 temperatur vid hvilken denna förening dissocieras i vacuum 

 är omkring 54°. 



Det må slutligen äfven anmärkas att det synes som om 

 sulfhydrater äfven förenade sig med rhodanväte, åtminstone 

 extraheras lätt rliodanvätet ur dess lösning i vatten af de- 

 samma. Några närmare undersökningar häröfver har jag 

 emellertid ej anställt. 



