BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANUL. BAND 9. N:0. 10. 9 



nästan konstant liöofve värden, är utförd ombord, den andra 

 efter hemkomsten i Stockholm. 



Pil många ställen skulle jag ej kunnat uppdaga den sanna 

 förändringen af salthalten med djupet, om jag ej hade användt 

 titrering. Härpå lemnas goda bevis genom bestämningarne på 

 vattcnprofven från stationerna 5, 6, 7 på Grönlands ost- och 

 sydkust samt 41 i Arsukfjorden. De med areometer erhållna 

 specifika vigterna tala der för absurda förändringar eller oför- 

 klarlio; oföränderlio-hct i salthalt, medan klorbestämninijarna 

 visa regelbundna serier, om hvilkas relativa sanning man ej 

 kan känna sig uppfordrad att hysa minsta tvifvel. 



Vid uträkningen af proc. salt utaf proc. klor har jag 

 användt 1,8 9 såsom klorkoefficient. Detta tal har Tor\öe er- 

 hållit af sina talrika bestämnino-ar och användt vid sina uträk- 

 ningar '). Det öfvereusstämmer för öfrigt nästan fullkomligt 

 med Ekmans och Forchhammers. 



Genom titrerino-en kan man nu således komma till en oauska 

 noggrann kännedom om variationerna af salthalten i hafvet, 

 och de tal, som man sålunda får, böra vara tillfredsställande, 

 om man endast har med ytvatten att göra. Men ova. frågan är 

 att jemföra vattenlager tif olika djup med hvarandra, så äro 

 andra siffror ofta mer intressanta. På ställen der salthalt och 

 temperatur med djupet tilltaga, eller der båda aftaga, måste 

 alltid den frågan tränga sig på en, om vattenlagren hvila säkert 

 på hvarandra, eller med andra ord, om vattenlagrens specifika 

 vigter vid deras egna temperaturer med djupet till- eller 

 aftaga. För detta ändamål måste man först känna vattnens 

 specifika vigter vid en gemensam temperatur t. ex. O'. Att 

 de upplysningar, som areometern kan gifva, äro alldeles 

 otillräcklioa och måno-en o-ång' vilseledande, då differenserna 

 äro små, såsom oftast i dessa fall, har jag redan nämnt. Det 

 bästa sättet vore väl att med pyknometer taga den specifika 

 vigten; men det är mycket besvärligt, och ombord på ett fartyg 

 är det outförbart. 



') Den Norske Xordhaf s-Expeditionen 1876—78. Chemi. Om Saltholdig- 

 heden af Vandet i det Norske Nordhaf af Hercules Toenöe, s. 55. 



