Bl 



HÄNG TILL K. SV. VliT.-AKAD. HANDL. BAND 9. N:0 16. 19 



priigladt såväl af de dauska expeditionerna med Fylla 1877 

 och 78 soin af deu svenska expeditionen 1883. Exempelvis 

 kunna följande serier anföras: 



Djup i meter O 25 50 100 150 200 250 450 



SeHe N:o 3 +2%2 +3°,9 +5°,i +5°, 7 — +5',7 — +5°,i 

 » » 8 +4°, 7 — ■^5°,5 — +5°, 4 — +5\2 — 

 Några temperaturserier har jag på tatlan IVframstält genom 

 rätvinkliga coordinatsystem, hvilkas abscisser betyda temperatur 

 och ordinater djup. De uppdragna kurvorna torde åskådliggöra 

 värmegradens långsamma aftagande med djupet i den varma 

 Irmingerströmmen, temperaturens hastiga tillväxt i lagren när- 

 mast uuder polarströmmeu, samt huru dessa förhållanden sam- 

 mansätta sig på ställen, som ligga mellan de båda strömmarna. 

 Genomsnitt 1 på taflan III är en sammanställning af tempera- 

 turserierna N:o 9 — 11 och visar, huru man får tänka sig tempera- 

 turfördelningen i ett vertikalt genomsnitt mellan det grönländska 

 landet på 66° 30' n. lat. och 65" 17' n. lat. 30° 30' v. long. ^). 

 Polarströmmens obetydliga bredd och djup är i ögonen fallande. 

 Men också kan genomsnittet ej anses gälla för någon annan 

 tid äu den, då serierna togos. Förhållandena kunna vissa år 

 eller kanske snarare vissa årstider gestalta sigf helt annorlunda, 

 och strömmen kan upptaga en bredd fyra till sex gånger så 

 stor, som den här tecknade. Om djupet kan undergå liknande 

 variationer, är icke bekant. — I skarp kontrast till polarström- 

 mens obetydlighet träda Irmingerströmmens väldiga vatten- 

 massor, af hvilka endast en liten del på teckningen synes. I 

 likhet med Hoffmeyer -) och Bardenfleth ^) har jag antagit 

 + 6° såsom gräns för den varma strömmen. 



I en kall ytström af sådan beskaffenhet som den östgrön- 

 ländska polarströmmeu, hvilken både från sidan och underifrån 

 anfalles af jemförelsevis varmt vatten, måste kännedomen om 

 salthalten, om vilkoret för ett temperaturförhållande sådant, 

 som ofvan omtalats, vara af största intresse. Jag har förut 

 nämnt, huru deu förhåller sig i ytlagren, och huru mycket 

 mindre den är i den kalla än den varma strömmen, hvilket 

 för öfrigt redan blifvit af Hoffmeyer *) ådagalagdt. Denna 

 skilnad är äfven högst betydlig i de djupare lagren. 



') Geuomsaittets läge torde bäst uppfatta.s på kartau (taflan VI). 

 -) Geogralisk Tidskrift. Bd. 2, 1878, tafla IV. 

 ^) Geugratisk Tidskrift. Bd. .3, 1879, tafla III. 

 ') Geografisk Tidskrift. Bd. 2, 1878, s. 92. 



