24 AXEL HAMBERG, HYDROGRAFISK-KEMISKA IAKTTAGELSER. 



om vintern än om sommaren, bör således hastigheten vara 

 mindre under den förra än under den senare af dessa årstider ^). 



Något fuUgiltigt ur erfarenheten liämtadt bevis på denna för- 

 modan finnes mig veterligen ej, men de två uppgifter, som äro att 

 tillgå, tala derför. Den af dessa, som skulle gifva en föreställ- 

 ning om polarströmmens hastighet under sommaren, härleder sig 

 från 177 7, då de olyckliga elfva »hvalfångarne» inneslötos af 

 isen på ung. 74° n. lat. och drefvo längs ostkusten af Grön- 

 land med en hastighet af omkr. 12 mil per dag"). Den tyska 

 expeditionen med Hansa^) deremot, som d. 1 Sept. 1869 be- 

 fann sig på 74° 10' n. lat., 15° 34' v. long., dref på fartyget 

 och, sedan detta blifvit krossadt, på ett isfält 1,079 sjömil 

 och uppnådde d. 21 Maj 1870 61° 24' n. lat. 43° v. long. Så- 

 som medelhastighet för vintern skulle af denna färd framgå 

 4,1 sjömil per dag. Dessa båda uppgifter kunna likväl knap- 

 past anses såsom fullt jemförliga med hvarandra, och det skall 

 väl alltid möta svårigheter att erhålla några komparabla tal. 

 Hastigheten är naturligen mycket olika i skilda delar af ström- 

 men och på olika afstånd från kusten. Graah*) säger, att 

 någon permanent ström ej kan märkas i närheten af landet, 

 samt att samma isfjell och samma isflak ses ofta många dagar 

 på samma ställe. 



I sammanhaff med hastigheten står fråsfan om ismängden 

 under olika årstider i polarströmmen. Det skall visa sig af 

 det följande, att ismängdeu är störst under våren, då hastig- 

 heten får antagas vara jemförelsevis obetydlig; men i den 

 mån hastigheten under sommaren ökas genom isens smält- 

 ning, och strömmens förmåga att bringa stora qvautiteter is 

 till låga breddgrader växer, i ungefär samma mån aftager 

 ismängden. 



De ismassor, som äro grunden till polarströmmen, synas 

 under ingen tid på året utsina så mycket, att kusten blifver 



') Andra omständigheter kunna härtill komma, som i någon mån rubba 

 detta förhållande, såsom de rådande vindarne, förändringar i sp. v. 

 hos golfströmmens vatten genom olika temperatur under olika års- 

 tider m. m. 



^) Meddelelser om Grönl. H. 6. I. En Fremstilling af vört Kjendskab 

 till Grönlands Östkyst etc. af C. F. Wandel, s. 16 och 24, samt IV. 

 Storisens Udbredelse i Davissstrtedet etc. af G. F. Holm, s. 186. 



^) Die zweite deutsche Nordpolarfarth etc. Bd. 1, s. 103. 



'') Undersögelses-Rejse till Östkysten af Grönland etc. af W. A. Geaah. 

 Kjöbenhavu 1832, s. 117. 



