44 AXEL HAMBEUG, HYDROGRAFISK-KEMISKA IAKTTAGELSER. 



Samma enkla temperaturförhållauden, som påträffats i 

 x\mitsok, nämligen en med djupet aftagande temperatur, har 

 jag för öfrigt ej lyckats finna i andra fjordar annat än på 

 mycket grunda ställen (t. ex. ser. 23 o. 32) och i de öfversta 

 lagren. Den, som betraktar temperaturserierna N:o 24 — 31, 

 tagna i fjorden vid Julianehaab, Arsukfjorden och Vaigattet, 

 skall kanske vid första ögonkastet tycka, att temperaturfördel- 

 ningen ser högst oregelbunden ut, men vid närmare påseende 

 måste han finna en i hvarje serie återkommande regelbunden- 

 het, i det att den ofvan omtalade med djupet aftagande tem- 

 peraturen i de öfversta lagren städse i de undre efterföljes af 

 en med djupet växande temperatur, såsom t. ex. följande 

 serier visa: 



Ser. N:o 24: 



Djup O 5 15 30 75 125 225 



Temp. +9%-2 +^%■^ 0° — 0%2 —O',". — 0°,3 +0%6 



Ser. N:o 29: 



Djup O 10 25 50 75 150 300 560 



Temp. +7°,3 +2° +1° +0%\ 0° — 0%4 +l\4 +1%8 



En bättre öfverblick af temperaturfördelningen torde er- 

 hållas af kurvorna på taflan V, hvilka åskådliggöra, huini tern- 

 pe7'atiiren raskt, men med aftagande hastighet från ett maximinn 

 i 1/tan sjunker till ett minimum i ett intevmediert djup för att 

 sedan med likaledes aftagande hastighet mot bottnen stiga till 

 ett andra maximum. 



Af Arsukfjorden har jag på taflan III (genomsnitten 3 och 4) 

 tecknat ett längd- och ett tvärgenomsnitt ^) med de temperatur- 

 förhållanden, som tyckas framgå af serierna N:o 25 — 30. Längd- 

 genomsnittet visar den inre hälften af fjorden med isblinken 

 i öster (höger). Fjordmynningen kom jag olyckligtvis ej i 

 tillfälle att undersöka. Den lödning, som står tecknad till 

 venster om genomsnittet, föreställer ser. N:o 17 -), som är tagen 

 på kustbanken i fjordens närhet. Fast nu mynningens djup 

 ej är bestämdt, torde väl Arsukfjorden i likhet med andra 

 djupa grönländska fjordar få anses vara skild från de stora 

 djupen i Davis sund genom en jemförelsevis hög bottentröskel ; 

 man får väl antaga såsom nästan afgjordt, att en kustbank 



') Genomsnittens läge uppfattas lättast af kartan på taflan VI. 

 2) Se sid. 29. 



