18 CLAESSON, ÖPVER DI- OCH TRITHIOCYaNURSYKA. 



mala etern verkligen först uppkommer, man dock skulle erhålla 

 isoföreuingen i följd af den förras öfvergång i den senare vid 

 den höga temperaturen. 



Ofvergå vi nu till en kort diskussion af tvenne andra 

 skäl som man anfört för cyanursyrans uppfattning såsom imido- 

 förening. Det ena är anfördt af Nencki och Weith, det andra 



af MULDER. 



Nencki och Weith anföra guanaminernas lätta öfvergång 

 i cyanursyra såsom skäl för den senares uppfattning såsom 

 imid. 



Genom upphettning af fettsyrade salter af guanidin erhöll 

 Nencki de af honom s. k. guanaminerna, som under ammoniak- 

 förlust med alkalier ge guanider, med syror guanamider. 

 Ättiksyrad guanidin gaf sålunda vid upphettning acetoguan- 

 amin. Nencki sjelf förklarade reaktionen bero derpå, att vid 

 upphettning af ättiksyrad guanidin, ättiksyran sönderfaller i 

 COo, CH2 och H2, hvaraf de båda väteatomerna tjena att 

 öfverföra två amidogrupper i ammoniak. Metylengruppen träder 

 sjelf in i basen. Nencki gaf acetoguanamin följande formel : 



CH2 C = NH 



C=NH NH 

 H C-=NH. 



A 



Mera lycklig i förklaringen af guanaminernas uppkomst 

 och konstitution var Weith. Han förklarar reaktionen i analogi 

 med syrors inverkan på primära baser. Man har t. ex. 



CH.COOH + 2NH2C„H, — -2H,0+ CH,C ^ ^!^^^\~ 

 ättiksyra anilin etenyldifeuyldiamidin 



I analogi hiirmed uppkommer actoguanamiu: 



XT /^-l = ^ H 



/ / -™^ 



CH3COOH+ 2C = NH=2H.,0 + CH3-C 



\ \ 



\ ^ ^NH 



NH2 NH — C Jl 



— hlHj, 



hvilken senare under förlust af ammoniak ger acetoguanamin: 





