b D. HUMMEI-, OM SVERIGES LAGRADE URBERG. 



iunesliitande bollar af äldre bergarter. Derofvanpå förekomma 

 qvartsiter eller qvartsitskiffrar med inlagrade fina gröna giim- 

 mer- och talkskifFrar m. m. Kouglomeraterna synas, efter 

 beskrifningen att döma. särdeles öfvereusstämma med vissa 

 svenska, nemligen de i "enriten" . anträifade. 



Ett försök till utvecklinof af denna indelnino- oriordes år 

 1870 af Sterby Hunt, dä han under namn af " Terranovcni^ 

 uppställde såsom de azoiska bildningarnes yngsta afdelning 

 vissa skiffrar och fina gra gneiser, som äro rådande i White 

 Mountains (en del af Appalacherna) m. fl. Förut hade dessa 

 bergarter såväl af Hunt (sedan 1847) som af ]S. Amerikas 

 geologer i allmänhet varit ansedda såsom öfversiltiriska eller 

 devoniska ^). 



Utan att några anmärkningsvärda likheter mellan de 

 amerikanska och de europeiska förhållandena inom urforma- 

 tionen egentligen blifvit vid den tiden framhållna, var det 

 dock, till f()ljd af det stora intresse som Logans indelning 

 väckte, ganska naturligt, att man vid de stora undersöknin- 

 garne skulle i början söka tillämpa hans tvådelning äfven 

 här. Det är möjligen på sådant sätt, men icke för öfrigt, 

 som GiJMBEL i öfverensstämmelsc dermed delar Bayerns ur- 

 fornuitioti i två stora afdelningar, " Bojisches" och " Uercynisches 

 Gneisstockwpvk'' "). 



Han sammanfattar under den förra benämningen de röda 

 gneiserna ^), under den sednare deremot de gra gneiserna 

 samt de finkorniga och liuskiffriga bergarter, hvilka äro la- 

 grade derofvanpå. Den yngre eller den hercyniska afdelnin- 

 gen delas vidare i tre mindre grupper: gneisen, giimmer- 

 skiflfern och lerskiffern, af liA-ilka glimmerskifFern stundom 

 ersattes af hornblondeskitfcr. 



Afven i Pyrenéerna har man trott sig spåra motsvarig- 

 heter till de laureutiska och huroniska bildningarne, förnäm- 

 ligast sedan tillfälle vppats att fa jemföra bergartsstuffer från 



') I samband härmed vill HrXT äfveu göra eu viss del af de iiiom Eu- 

 ropa befintliga skiffrarna (i Ardennerna. Taunus. på Anglesca, Skotska 

 höglandet m. ti.) till äldre, än hittills antagits, och anse dem som en 

 fortsättning af urformationens glimmer.skiflFrar samt äldre än de Kam- 

 briska lagren (jfr of van citerade arbete, sid. 480) I American Journal 

 of Science för 1875 uttalar sig Daxa. på grund af nyare undersökningar, 

 fortfarande för den äldre åsigten, hvad beträffar N. Amerika. 



2") Jfr Geognostische Beschreibung des Ostbayerischen Grenzgebirges, 

 1868. 



^) Undantagen dock Scheerers röda, "eruptiva gneis" i Erzgebirge. 



