BHIANG TILL K. SV. VET. .\KAD. H.\NDL. B. 3. N:0 2. 7 



<\e skilda verldsdelarne. För den traktens bergarter redogöres 

 närmare längre fram. 



I Norge delar Kjerulf (jfr Universitetsprogram för 

 1870) iirformationen uti en öfre och en undre afdelning. 

 Den öfre omfattar Telemarkens skiffrar (liufvudsakligen så- 

 ledes Keilhaus "anden svite"); den sednare deremot de egent- 

 liga gneiserna. Desse delas i två grupper och torde ganska 

 väl motsvara de inom Sverige rådande. Då de ännu icke äro 

 sedda tillsammans, är ett direkt bestämmande af de båda 

 gneisgruppernas inbördes åldersförhållande förenadt med stor 

 svårighet. 



Inom Sverige hafva redan för 20 år sedan försök blifvit 

 gjorda att sönderdela hela dess urformation i vissa geog;no- 

 stiska grupper. På Forsselles' geologiska karta, tryckt år 

 1855, göres det första. Han visar sig derigenom hafva kom- 

 mit till den åsigt, att de kristalliniska urbergarterua följa 

 hvarandra i en ganska bestämd ordning, hvilken, om den är 

 fullständigt känd, gör en gruppering möjlig. Han har så- 

 ledes kommit ett vigtigt steg framåt, efter som vi 1837 se 

 HisiNGER yttra sig på följande sätt: ^) "Då de kristalliniska 

 skiiferbildningarnes länkar så ofta öfvergå till hvarandra och 

 äro så intimt förbundne sins emellan och med graniten, böra 

 de med skäl uppföras på den Plutoniska sidan, helst som de 

 ej inom sig ega egenskap af egentliga lager eller strater, 

 men utgöras af ilerfaldiga stenarter, med skifrig eller bladig 

 textur, sammanfogade till ett helt, utan att man kan bestämma 

 någon säker ordning eller deras relativa ålder. Indelningen 

 af Plutoniska bergarterna har derför endast sammansättningen 

 och sammansättningssättet till grund". 



En anordning i verkliga lager såväl som stora linser inom 

 hela urformationen är af Forsselles lika litet förbisedd som 

 rn viss olikartad utveckling på skilda nivåer, hvilken sednare 

 gaf honom anledning till följande indelning^), uppifrån — nedåt: 



') Jemf. Anteckn. i Fysik och Geognosi, 6, sid. 139. 



^) Huru ringa FORSELLES' försök att ordna de kristalliniska bergarterna 

 varit kändt inom Sverige, framlyser af följande ord: "De petrogra- 

 fiska olikheterna inom Sveriges gneisformation hafva redan länge 

 varit beaktade och redan på af Forsselles" geologiska karta äro på 

 grund af dem en mängd olika bergarter särskilda. Något försök att 

 ordna dessa i bestämda geognostiska grupper göres der emellertid ej. 

 och något sådant hade väl ock. enligt den tidens uppfattning, svår- 

 ligen varit möjligt" (jfr A. E. TÖRNEBOHM: Några anteckningar öfver 

 Sveriges Urterritorium, Geol. Fören. Förh. Bd. I. 175). 



