10 1). HlMitEL, OM SVEKIGES LAGRADE IRBERG. 



för mycket riktad på en viss. ringa del af landet för att ett 

 säkrare svar på denna fråga redan då skulle kunnat erhållas. 



Jemföres denna indelning med Forsselles' så framträder 

 genast benägenheten hos E. att förenkla genom att samman- 

 slå vissa bergarter, som förut ansågos utmärkande för olika 

 grupper. Sammanförandet af de mikrokristalliniska bergar- 

 terna till en stor grupp, i stället för att de af Forselies hän- 

 föras såväl till urkalken som till Pilbolitiska och Euritforma- 

 tionen synes vara en åtgärd af klokhet ^). Derigenom erhölls 

 också en mera bestämd gräns uppåt för de egentliga gneis- 

 bildniugarne, än hos F. är fallet, då han lägger pilbolitgneis 

 (protogyn) ofvanpå urkalken med hälleflinta. 



Hvad de egentliga gneiserna beträffar, så uppdrager vis- 

 serligen Erdmaxn en egen gräns för sina med nya, och gan- 

 ska betecknande namn utmärkta grupper, men indelningen 

 sjelf är redan af Fob.sselle.s använd. Erdmanus protogena 

 motsvaras nemlioren af "äldsta röda och äldsta grå"; likaså 

 lians dcvterogena af "jerngneisen" (och jerngraniten) med 

 dess m-å undc-rordnade lager. Aldersbestämniufjcn är hos 



o c ö 



båda författarne lika, men hvad utbredningen beträffar skilja 

 de sig högst väsentligt, märkligt nog till Forsselles' fördel. 

 En vioftig förändriucv. som Erdmann gör på sin öfversigts- 



C er ^ or o 



karta, är naturlio-eu utsöndrinofcn af vissa fiällbildninsrar från 

 urformationen, en fråga som likväl först något senare erhöll 

 sin utredning genom Geologiska Bvråns arbeten, och hvar- 

 igenom Keilhaus åsigter (18o2) i väsentlig mon bekräftades. 

 Det tredje försöket att ordna urbergarterna liar gjorts al" 

 A. E. Törnebohm ^), som uppställer följande afdelningar, räk- 

 nadt uppifrån — nedåt: 



5. ' Lerskijfer, grön eiirit m. m., innehåller i sin lägre del 



malmer och kalkstenar"; 

 4. " Eiirit med oligoklasgne.is, innehåller stora kalkstens- 

 och malm-förekomster, företrädesvis i afdelningens 

 lägre delar"; 

 8. 'liöd gneis, innehåller kalkstenar och malmer"; 



') Om på FOKSSELLEs' karta sammanslås allt. som der iitmärkes såsom 

 euritformationens äldsta del, med ijilbolitqrarts. pilbolitskiffer, urler- 

 skiffer, hälleflinta och urkalksten. så erhålles i det allra närmaste 

 hvad som Erdmann utmärkt med färgen för tritogena bildningar på 

 sin karta. 



-) Jfr "Antecknintrar öfver Sveriees Urterritorium". Gcol. Fören. Förh. 

 1873. 



