BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 3. N:0 2. 19 



fältspatsindivider ligga inbäddade, men i en bestämd ordning 

 i motsats till förhållandet inom den föregående granitartade 

 varieteten. Möjligen äro dessa båda likväl att anse som hvar- 

 andra mycket nära stående bildningar inom den gråa gruppen. 

 Fyndorter äro: bergstrakten i södra Xerike (Tylösko- 

 gen) m. fl. 



Var. 3) grå körtelffneis, der i en grå, mer eller mindre 

 mörk grundmassa af vexiande groflek den livita eller grön- 

 hvita fältspaten förekommer utsöndrad i ofta ganska stora 

 och långsträckta körtlar eller linser, men äfven bildar helt 

 smala lager och lameller, hvilka likasom randiga bälten väl 

 sluta sig till ©regelbundenheterna i linsernas form. Då grund- 

 massan är finkornig, är den också mycket qvartsrik eller glim- 

 merrik samt oftast jnörk, bildande en öfvergång till de gråa 

 varr. 4 och 5. 



Denna varietet utmärker sig inom stora vidder för sin 

 rikedom på granat, cordierit, grafit m. fl., i hvilka fall gnei- 

 sen blifvit benämnd efter dessa mineraler. 



Den förekommer ofta invid den röda körtelgueisen, med 

 hvilken den också i sin allmänna habitus nästan fullständigt 

 öfvereusstämmer. Inlagringar af kalksten förekomma på flere 

 ställen. 



Fyndorter äro: Södermanland, der den i närheten af Trosa 

 bland annat är särdeles vackert utbildad såsom granatgneis, 

 Nerike, Tiveden, trakten S. om Venern, ^Vestra Dal samt 

 Medelpad m. fl. I sydligare delar af Sverige är den ingen- 

 städes anträflad. 



Var. 4) mörk, glimnierrik grå gneis, som motsvarar den 

 röda, men i motsats mot denne utmärkes genom hvita fält- 

 spatsränder, träflias visserligen på några ställen inom de grå 

 gneisdistrikten ; då den likväl ej ännu synes vara af någon 

 större vigt, anmärkes den här blott i förbigående. I nära 

 sambaud med honom står den följande. 



Var. 5) grå, bandig gneis, der i en finkornig, vanligen 

 temligen mörk och qvartsig grundmassa parallelt inlagrade, 

 tunna band af mestadels hvit fältspat förläna åt bergarten en 

 utmärkt regelbunden skiktning. Grundmassan är äfven här 

 och der mvcket o-limmerrik. P<^ andra ställen liknar den. 



