20 D. HUMMEL, OM SVERIGES LAGRADE URBERG. 



fullkomligt den inom de röda gneiserna beskrifna bandiga 

 varieteten, med den enda skilnaden att den röda fältspaten 

 här ersattes af gråhvit. Dess vackra skiktning i en till några 

 få tum tjocka lager är alltid utmärkande. 



Fyndorter äro: Ornö, Utö m. fl. öar i Stockholms skär- 

 gård, Bråviken, Norrköpingstrakten o. s. v. Från vestra Sve- 

 rige är den ännu ej bekant. Den bildar underlaget för en 

 ljusgrå qvartsit (hälleflintartad) och öfvergången från denna 

 bergart till den egentliga grofva grå 'gneisen (körtelgneisen). 



Var. G) grå perlgneis, der i en tunuskifrig grundmassa 

 af mörk glimmer och blå qvarts, små hvita fältspatskoru af 

 vid pass en linies genomskärning ligga regelmässigt utsön- 

 drade : denna varietet är visserligen ofta uosf anmärkt inom 

 Södermanland, Uppland, Vestmanland m. 4., men huruvida den 

 inom den gråa gueisgruppen är af lika betydelse, som dess 

 motsvarighet inom den röda, är ännu fullkomligt outredt. 



Utom nu beskrifna varieteter af den sjelfständiga gråa 

 gneisbilduingen gifves det andra likartade, hvilka endast bilda 

 vinderordnade lager eller linser inom de röda o-neisernas vid- 

 sträckta grupp. Sådane rent gråa gneiser äro dock, särdeles de 

 linsformiffa, i det hela taoet af rino-a betvdenhet eller säll- 

 synta och böra icke, fiir så vidt man \i\\ på en karta utmärka 

 olika gneisgrupj)er, sammanblandas med de sist anförda, lik- 

 heten må för öfrigt vara huru stor som helst. 



Sålunda gifves det tydliga exempel på, att i de röda 

 gneiserna på Kolmorden linser af en grå körtelgneis finnas 

 inlagrade, men de äro sedda endast i närheten af det stora 

 gråa gneisfältet i norr, hvarigenom dessa enstaka linser lika- 

 som antydas vara antingen sjelfva början eller afslutningen 

 till den närliggande, sjelfständiga gråa gneisbilduingen allt 

 efter som åldersföljden der i trakten tankes vara. Samma- 

 lunda torde väl också förhållandet vara på andra trakter om- 

 kring östra Sveriges gråa gneis, då öfvergångar och täta vexel- 

 lagringar, vanligen utan den minsta förändring i strukturen,. 

 här och der vid undersökningen blifvit uppmärksammade. 



Denna blandade (röda och grå) gneishildnings särskilda 

 utsättande på öfversigtskartor skall sannolikt lerana värde- 

 fulla upplysningar om lagringsförhållandet i stort, då den 



