BIHAXG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BANU. 3. N:0 2. 29 



af A. E. Törnebohm, W. om Hästefjorden samt X. om 

 Åmål, på Utön samt X.W. om Wattliolraa (Uppland) ^); 



af L. Palmgken på Käglan (Xerike) ^); 



af A. Erdmann och M. Stolpe, i Elfdalen {Dalarne)', 



af författaren, på Dal i trakten af sjöarne Svärdläng och 

 Långhalmen^), i Vestmanland O. om. Lindesberg^), i Småland 

 på bladen "Hi;seby" och "Wexiö", i Stockholms län O. om 

 Ornö '"). 



Att ej alltid grundmassan och bollarne ega en likartad 

 struktur antyddes här ofvan. Tydligt ser man detta såväl 

 på södra och norra Dal som i Småland. N. om Nättjebacka 

 (bl. "Rådanefors") funnos också bollar af traktens grofva ögon- 

 gneis i den fina, sandstenslika leptiten (hälleflinta) ; kristalli- 

 sationen i bollarne var der likväl ej Mit så tydlig som i nä7'lig- 

 gande fasta klyft. Likaledes träffades bollar af röd, granitlik 

 bergart, såväl inom nämnda del af bl. "Rådanefors" som inom 

 bl. "Huseby" i Småland. På sednare stället funnos bollar af 

 iiere olika bergarter jemte hvarandra, nemligen röd leptit, röd 

 granit och en grönaktig fm skiffer, inbäddade i en grå, leptit- 

 bollarne mycket liknande bergart, hvilken anstår i trakten ^). 



På norra Dal, i närheten af Svärdlång, anträffade jag vid 

 undersökningen 1865 det tydligast utbildade konglomerat, vi 

 hittills sett af en så hög ålder. Det är närmare omtaladt i 

 beskrifningen till bladet "Baldersnäs" (sid. 25). Bollarne äro 

 här ända till en kubikfot i storlek, samt tydligen härstam- 

 mande från uuderliöfo-ande "Jerboo-neis" (en ffrönOTå, finkor- 

 tö o v o o ' 



nig). De äro inbäddade uti en kalkhaltig lerskifter, hvilken 

 kan noga följas under en half mils sträcka X. ut. I sin syd- 

 liga ända bildar nämnda lerskifter underlaget för horisontelt 

 liggande röda hälleflintor (med gneislager), under det den 

 sjelf hvilar diskordant på Jerbogneisen. Går man mot norr, 



') Jfr Anteckningar om Sv. urterritorium 1. c. samt beskrifningarne till 

 Dalskartorna. 



2) Jfr beskr. till bl. Örehro. Bollarne äro röda, grundmassan grå. 



^) Jfr beskr. till bl. Baldermiät! och Rådanefors. 



■•) Jfr beskr. till bl. Linde. 



^) Här likväl i en finkornig. bandig röd gneis (var. 5). som står leptiten 

 nära. men som utgör underlaget för de gråa södermanländska gnei- 

 serna i trakten (jfr lagringsförhållandet vid Utö. längre fram). 



®) Konglomeratet är här endast sedt i ett flera ki^bikfot stort block, 

 genom hvars svaga vittring bollarne på ytan voro lika tydliga som 

 i kambriska bildningar. Äfven bollarnes form var här med sådana 

 yngre mer än vanligt öfverensstämmande. men grundmassans utseende 

 och likhet med traktens bergart tillåter intet tvifvel om åldern. 



