BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 3. N:0 2. 41 



uti, att kroppefjällsgneisen der är den äldsta synliga berg- 

 arten och således följande ordning på vissa trakter skulle vara 

 gällande, nedifrån — uppåt: 



Kropj^efjällsgneis (ögongneis), röd gneis (jerngneis) med 

 jerbogneis, röd hällefiinta (med leptit). 



Anmärkningsvärdt är att i vissa hänseenden en öfverens- 

 stämmelse råder mellan förhållandena i Bleking (med Små- 

 land) och på Dal, just livad beträffar den på båda ställena 

 iakttagna ögongneisen. Här likasom der utmärker den sig 

 såväl för sin öfvergång till fullkomligt massformiga varieteter 

 (så äfven jerbogneisen), som för sitt sannolika läge inom den 

 yngre afdelningen af de röda gneiserna. Det linnes nemligen 

 ännu icke det ringaste skäl för att anse kroppefjällsgneisen 

 som något annat, än en kolossal lins eller inlagring i de mäg- 

 tiga röda gneiserna ^). 



TÖRXEBOHMS antagande, att jerngneisen är den äldsta, 

 inom urberget, skulle annars i viss mon strida mot erfaren- 

 heten på Dal. 



Längre W. ut på Dal träffas som nämndes en annan 

 gneisart, med hvit fältspat och svart glimmer. Då skiktstup- 

 ningen på den trakten är mycket ringa, är man nödsakad an- 

 taga det synliga lagringsförhållandet för att vara det ursprung- 

 liga eller sanna, enligt hvilket denna gråa gneis öfverlagrar 

 såväl röd gneis som dess varietet »jerbogneis», hvilkeu också 

 här är mestadels röd, men fortfarande med sin gröna, talklika 

 glimmer -). Då den gråa gneisen på det hittills undersökta 

 området icke, så vidt man vet, kommer i kontakt med röd 

 hällefiinta, har man svårt utreda förhållandet dem emellan här- 

 städes. Grå hälleffinta (leptit) saknas likväl icke. Den fram- 

 träder der dels som små lager uti den gråa gneisen, dels som 

 aflagringar ofvanpå den. Dess färg är i fullkomlig öfverens- 

 stämmelse med gneisens, nemligen rent grå. Då denna leptit 

 måste anses ega sin motsvarighet i den finskifriga, gråa berg- 



') Detta bekräftas äfven af förhållandena vid Jönköping, der en ganska 

 likaitad gneisvarietet uppträder underordnad de röda jerngneiserna. 

 Kroppefjällsgneis eller ögongneis uppträder äfven som stora linser i jer- 

 bogneis och finare ' röda gneiser såväl på Dal som i södra Wermland 

 (W. om Byelfven). 



2) Detta förhållande mellan gneiserna är också af E. Erdmann angifvet i 

 de förda dagböckerna öfver rekognoskeringen ; likaså att vexellagring 

 mellan dessa röda och gråa gneiser i A'estra delen af bladet BaMfrxnän 

 finnes. Längre W. ut uppträder den gråa gneisen deremot sjelfständigt. 



