46 D. HUMMEL, OM SVERIGES LAGRADE URBERG. 



Den koruiga hälleflintan (leptiten) inom bladet »Linde» 

 kan blott med svårighet delas i röd och grå; en sådan ut- 

 veckling är der ej tydlig. 



Det är i Trosatrakten ^) äfvensom inom Småland, Dal m. 

 fl. provinser en anledning förefunnits att så dela denna bild- 

 ning. Att likväl en delning äfven af Nerikes icke torde vara 

 omöjlig, visas af O. Gum.elius' undersökningar-). Afven längre 

 W. ut, mot gränsen af samma fält är en röd leptit rådande, 

 fullkomligt likartad med den på andra trakter ofvanpå röda gnei- 

 ser sedda. Detta antyder, att nämnda bergart derstädes verk- 

 ligen utgjort en fortsättning på den något vestligare liggande 

 röda gncisen (Wermlands allmänna gneisj och att den gråa gnei- 

 sen i den trakten saknas, förmodligen till följd af en utkilning 

 mot W. 



Ett sådant förtunnande af de gråa gneislagren inom norra 

 Nerike i allmänhet antydes för öfrigt icke blott af det nyss 

 anförda, vitan också af förhållandena inom bladen »Latorp», 

 »Riddarhyttan» och »Nora», der de på vissa trakter också full- 

 ständigt saknas i lagerföljden. 



Oaktadt de invecklade förhållanden, som i allmänhet torde 

 råda i östra delen af norra Nerikes hälleflintregion, är det 

 likväl af de gjorda iakttagelserna ganska tydligt, att der de 

 tre bergarterna: röd gneis, grå gneis och hälleflinta med leptit 

 (eurit) förekomma tillsammans och i synbar skiktföljd, de 

 också intaga denna samma ordning. 



Hvad den gråa gneisen inom bl. »Linde» beträfl"ar, så er- 

 bjuder den ett likartadt intresse, som den stora ögongneis- 

 massan i Bleking (och Småland). Som förut omnämnts ut- 

 märker den sig för en på vissa trakter mycket granitlik struk- 

 tur. Då isynnerhet linnes i densamma också utbildade större 

 och mindre, vanligen temligen runda, hvita fältspatsögon 

 Afven med en sådan struktur kan den framte de tydligaste 

 vexellagringar med hornblendeskifter och »euriter», men der- 

 jemte lika ofta de mest slingrande kontakter med samma 

 bergarter, äfvensom innesluta sådana bildningar af vissa bland 

 dem, som närmast skulle kunna liknas med bollar i ett konglo- 

 merat, utan att dock kunna för oregelbundenhetens skull som 



') Jfr. beskr. till bl. i.Tiosa». 



^^ Jfr. beskrifniiigen till bladet »Nora» samt hans iii)psals om malmerna 

 i Bihang till Vet.-Akad. Handl. 2: 1. 



