56 D. HU.MMEL, 0.\I SVERIGES LAGRADE URBERG. 



detta betraktningssätt äfven till de delar af landet, der full- 

 komligt likartade gneiser framträda, men der nämnda lag ai' 

 vissa orsaker ej kunnat så lätt eller så fullständigt göra sig 

 gällande, torde väl ej heller anses oberättigadt, om samma 

 lag blott äfven der kan skönjas bland de mera invecklade för- 

 hållandena. 



Sådana invecklade förhållanden råda inom de delar af lan- 

 det, der dé rent gråa gneiserna framträda. Förnämligast är 

 detta inom östra och vestra Sveriges mellersta del ^). Sam- 

 manförandet af dessa bildningar under det gemensamma nam- 

 net granatgneisregionen är grundadt icke allenast på bergar- 

 ternas stora öfverensstämmelse sins emellan samt afvikelse 

 från den förutnämnda regionens, utan isynnerhet på deras lik- 

 formiga och lagbundna förhållande till dessa, hvad beträffar 

 lagringen. 



Inom sistnämnda delar af landet äro följande förhållanden 

 beaktansvärda. Den röda hälletlintans varieteter (såväl de 

 korniga som de täta) äro der mycket sällsynta eller åtmin- 

 stone oansenliga, och likväl äro röda gneiser inom samma 

 trakter mycket vanliga, alltid till följd af böjningar intagande 

 sina bestämda fält -). Hvad mera är — denna röda gneis iit- 

 göres ofta nog just af den förut omtalade finkorniga och väl 

 skiktade s. k. bandgneisen, hvilken bildar på andra trakter 

 öfvergången mellan gneisen och hälleflintan, eller med andra 

 ord: antyder den inom gneisbildningen inträdande benägen- 

 heten att öfvergå till finare strukturvarieteter. Dess här- 

 städes anmärkta plats på gränsen eller i sjelfva öfvergången 

 till den gråa gneisen kan derför möjligen tydas så, som att 

 orsaken till nämnda strvikturförändring hos de röda gneiserna 

 äfven här redan härjat göra sig gällande' men blifvit genom 

 den gråa gneisens tillkomst likasom afbruten eller förhindrad 

 i sin bestämda utvecklingsgång. 



Inom samma trakter finner man med lätthet, att äfven 

 den gråa gneisbildningen varit i likhet med den röda under- 

 kastad en bestämd lag, till följd af hvilken den uppåt öfver- 

 går till finare strukturvarieteter, men till en grå hällejiinta 



') I Mälarens och Hjelmarens omgifningar o. s. v. Möjligen äfven i 

 nordlig riktning genom Uplaud in uti ännu föga undersökta trakter. 



") Jfr. öfversigtskartan. 



