BIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDL. B. 3. X:0 2. 61 



Att denna bergskedja sannolikt i sin helhet en gång va- 

 rit dold af sedimentbildningarne, kan man sluta till af de rå- 

 dande förhållandena derstädes. Så exempelvis utgöras dess 

 högsta toppar af krittidens bergarter; blott en mindre del 

 upptages af urformationen och orubbade hvila ännu endast 

 tertiärtidens yngre aflagringar, omgifvande Pyrenéernas fot. 

 Om det på grund af en noggran kännedom om dislokations- 

 förhållandena derstädes skulle kimna sägas, att denna väldiga 

 bergmassas höjning öfver hafvet vid kritperiodens slut egt 

 rum, så är dock dermed icke gifvet, att den under tiden förut 

 varit fri från dislokationer. Sådana af mångahanda slag kunna 

 der spåras, till och med så tidigt, som tätt efter urformatio- 

 nens daning. Detta antydes åtminstone af förhållandet mellan 

 de äldsta kristalliniska bergarterna gneis (med glimmerskiffer) 

 och granit. 



Ganska ofta kan man nemligen se, att stora granitmassor 

 genomsätta urformationen, utan att intränga i de ofvanpå lig- 

 gande siluriska lagren. Med sådana förhållanden för ögonen 

 förefaller det besynnerligt, att konglomeratbildningar närmast 

 under silurlagren äro sällsynta, knappast sedda ^). Då så- 

 ledes härigenom ofta de siluriska skiffrarne hvila, med svårt 

 märkbar gräns, konkordant på glimmerskiffern, är den gamla 

 åsigten förklarlig, att denna bergart skulle representera under- 

 siluriska eller kambriska bildningar. En motsatt åsigt har 

 likväl redan giort sig gällande, enligt hvilken den intager 

 samma plats som ur-glimmerskiiFern i Ostalperna. Denna 

 sednare åsigt antydes också af det följande ega ett visst be- 

 rättigande. I så fall tyckes en öfverensstämmelse mellan Py- 

 renéerna och Vestalperna derutinnan råda, att vid denna nivå 

 en viss större grupp af bergarter saknas -), hvilket förhållande 

 upphör i Ostalperna, i det att öfvergången från gneisforma- 

 tionens glimmerskiffrar till siluriska bildningar der är full- 

 ständiof. 



') DuEOCHER anföi" ett exempel på en grofkornig gråvacka, hvilken i 

 Andorra- och Ségreclalen öfvergår i groft konglomerat. Sannolikt hör 

 detta till nämnda tid. (Annales des Mines 184:4). Gråvackeartade 

 bildningar i de lägre delarne af siluriska skiffern äro likväl icke 

 ovanliga. 



-) I Pyrenéerna möjligen blott de kambriska. I Vestalperna sannolikt 

 både kambriska och siluriska, om ej de inom vissa trakter derstädes 

 rådande obestämda skiffrarne kunna anses delvis representera någon 

 af dessa perioder. 



