4 LUNDBERG, OM STRÖMMINGEN I STOCKHOLifS SKÄRGÅRD. 



vall ocli Friherre C. J. Cederström under de år i böjjan på 

 1850-talet, då den förre hade i uppdrag att verkställa fiskeri- 

 undersökningar i Stockholms skärgård. Det är sålunda hufvud- 

 sakligen från dessa samlingar, jemte dem jag under mina 

 resor i nämnde skärgård förliden sommar var i tillfälle att 

 för Riksmusei räkning göra, som de mått blifvit hemtade, som 

 jag här går att offentliggöra, i hopp a'tt, äfven om de ej kunna 

 sägas fullständigt lösa frågan om huruledes de i nämnde skär- 

 gård och öfriga delar af Östersjön förekommande sillformer 

 böra betraktas, de likväl skola kunna i någon mån bidraga till 

 frågans lösning. 



Innan jag går att meddela dessa mätningar och i korthet 

 angifva resultaten af de samma, torde jag dock med några 

 ord böra omnämna de vigtigaste former af Ostersjösillen, som 

 hittills blifvit af olika författare anförda. — Redan Artedi och 

 Linné anföra strömmingen såsom en Östersjön tillhörig varietct 

 {,S membras) af vanliga sillen, skild från denna blott genom 

 mindre storlek. Gisler uppräknar i sin »Beskrifning om ström - 

 minojsfisket i Norrbotten» i Vet. Akademiens Handlingar för 

 1748 flera af fiskarena derstädes urskilda varieteter af ström- 

 mingen, -hvarom mera nedan. Först Nilssori har i Prodromus 

 ichthyologia; Scandinavicse och Skandinavisk Fauna närmare 

 angifvit skilnaden mellan »hafssillen», eller de »från sundet 

 till Finmarken i öppna hafvet förekommande sillformcrna», och 

 »skärgårdssillen» eller »Östersjöformen» af sillen. Denna se- 

 nare skiljes från den nyss nämnda »hafssillen» eller »verlds- 

 hafsformen» genom större hufvud, ögon och mun samt der- 

 igenom, att afståndet från nosen till bröstfenans bas är mycket 

 längre än det från bukfenan till anus, då detta afstånd der- 

 emot hos den vitvuxna hafssillen är »lika med det från buk- 

 fenan till analöppningen. 



Af Ostersjösillen urskiljer han två former: »Kiviks- eller 

 Cimbritshamussillen» och »strömmingen». Den förra formen 

 angifves tillhöra mellersta delen af Östersjön, den senare den 

 norra delen. Jemför man beskrifningarna i Skandin. Fauna 

 af dessa sistnämnda två former, så skulle skilnaden dem 

 emellan egentligen vara den, att hos Kiviksillen underkäkens 

 spets når upp till pannans linia, hvilket dcremot icke är fallet 

 hos strömmingen, samt att öfverkäken hos denna sistnämnda 

 är något större (Vg af kroppslängden till stjertfenroteu) än hos 



