4 NORDENSKIÖLD, REDOG. FÖR 1 8 7 5 ÅRS EXPEDITION TILL JENISSEJ. 



Il vilket jag anser så mycket större skäl att här återgifva, som 

 det denna gång förunnats oss att nästan fullständigt följa det- 

 samma. 



vPlanen är att första dagarne af Juni med ett för ända- 

 målet särskildt förhyrdt fångstfartyg från Tromsö afresa till 

 södra delen af Novaja Semlja, hvarest man åtminstone vid 

 denna tid på året och ofta äfven vintertiden han påräkna att 

 möta samojeder. — Här ämnar man en tid sysselsätta sig med 

 geologiska, botaniska, zoologiska och etnografiska undersök- 

 ningar. Derpå har man för afsigt att, i mån som isen viker 

 undan, tränga framåt längs med Novaja Semljas vestkust till 

 dess nordspets, hvilken antages kunna uppnås i sista hälften af 

 Augusti. Härifrån ernår man segla dels mot nordost för att 

 utforska denna hittills alldeles okända del af polarbassinen, dels 

 söderut mot mynningen af Ohi och Jenissej, en trakt af sär- 

 skildt intresse för geologien genom de derstädes i så riklig 

 mängd träffade lemningar af mammutdjuret och andra med 

 detta samtida vertebrater. Om isförhållandena äro gynsamma, 

 ernår professor Nordenskiöld här i en för ändamålet särskildt 

 medförd större s. k. nordlandsbåt lemna fartyget för att tränga 

 uppför någondera af dessa floder och återvända landvägen. 

 Fartyget åter skulle härifrån återvända genom, Matotschkin-schar 

 eller den Kariska Porten till Tromsö, hvarest det torde vara 

 att återförvänta i slutet af Sejytember eller början af Oktober. 



Oaktadt expeditionen endast är afsedd för sommaren, så 

 blir den dock, på uttrycklig begäran af hr Oskar Dickson, pro- 

 vianterad för minst 14 månader. 



För några få år sedan skulle en reseplan sådan, som, den 

 här framlagda, helt säkert hafva ansetts outförbar; men de 

 talrika fångstexpeditioner, som under de senare åren från Norge 

 af gått till dessa farvatten, hafva tydligen visat, att det Kariska 

 hafvet under vissa tider på året är nästan isfritt och att till 

 och med en regelbunden kommunikation mellan nordligaste delen 

 af Norge och mynningen af de stora, vid gränsen mot Kina 

 upprinnande sibiriska floderna Obi-Irtisch och Jenissej ingalunda 

 hör till omöjligheternas område. Den förste, som seglade öfver 

 det Kariska hafvet, var norske fångstkaptenen Johannessen ^), 



') Samma år (1869) seglade äfven engelsmannen Palliser (Athenaeum 16 

 Okt. 1869. Petermanns Mittheil. 1869, s. 235 o. 391) och den norske 

 fångstkaptenen Carlsen (Peterm. Mitth. 1869, s. 352), den förre genom 

 Matotschkin, den senare genom Waigatsch-sundet öfver det Kariska hafvet 

 till Beloi Ostrov. 



