BIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDLINGAR. BAND. 4. N:0 1. 21 



dock om sommaren för det mesta snöfria bergtoppar. Inlandsis 

 och glacierer saknas för det närvarande på södra öns vestkust 

 fullständigt. Men på många ställen (t. ex. vid Skodde bay och 

 kap Grebeni) finner man, ifall strandklipporna äro tillräckligt 

 fasta och sprickfria att motstå frostens inverkan, berghällen re- 

 pad och slipad af forna glacierer. Häraf synes, att äfven södra 

 ön fordom varit ishöljd, ehuru istäcket numera nästan fullständigt 

 försvunnit. Sjelfva jorden är dock öfverallt på ett ringa djup 

 frusen, men klär sig detta oaktadt under några sommarveckor i 

 en herrlig blomsterprakt. Längre norrut får No vaja Semlja ett 

 större tycke med de verkliga polarländerna. Redan vid Ma- 

 totschkin ser man sålunda i högt belägna fjälldalar smärre glacie- 

 rer, hvilka på 2:ne ställen, ungefär vid midten af sundet, nå 

 nästan till hafvet. Ju längre man går mot norden, dess mer 

 tilltaga dessa i antal och omfång, tills de slutligen på nordliga 

 delen af norra ön bilda en sammanhängande inlandsis. 



Vi uppehöllo oss i Matotschkin från d. 6:te — 13 Juli, 

 ankrade med fartyget på en mängd olika ställen och företogo 

 båtutflykter åt olika håll. — Utbytet blef ganska rikligt. På 

 *land lyckades botanisterna ej allenast att insamla flertalet af de 

 arter, som finnas angifna för Novaja Semlja, utan äfven att rikta 

 dess flora med många nya former (Pedicularis Oederi, Potentilla 

 pulchella, Carex glareosa, Salix reticulata m. fl.). Dock var 

 vegetationen vid vår afresa d. 13 Juli så föga framskriden, att 

 intet gräs ännu stod i blom. Klipporna vid kusterna voro till- 

 håll för en rik alg vegetation. — Zoologerne funno på landet en 

 oväntadt rik insektfauna, deribland 2 arter Chrysomela, 2:ne 

 Harpalider, 3 Staphylinider, 1 Bombus, ett par fjärilar, en mas- 

 sa hymenoptera m. m., och i hafvet erbjöd en pä djurlif rik, mjuk 

 lerbotten åt draggarne för första gången under denna färd en 

 välkommen omvexling från den enformiga sandbotten, som tyc- 

 kes råda nästan öfverallt längs med Novaja Semljas vestkust. 



1 geologiskt hänseende visade deremot Matotschkins starkt 

 uppresta, för det mesta siluriska, men föga försteningsförande 

 lager ringa omvexling. Jag tror dock, att man vid en framti- 

 da fullständig undersökning af Novaja Semljas geologiska bygg- 

 nad bör utgå antingen från detta sund eller från sunden på 

 ömse sidor om Waigatschön, såsom de enda ställen, der man kan 

 få en fullständig genomskärning af landet från öster till vester. 



Åtskilliga astronomiska ortbestämningar och kartografiska 

 arbeten gjordes. Ofver hufvud taget äro de i Peteemanns 



