28 NORDENSKIÖLD, KEDOG. FÖK 187 5 ÅRS EXPEDITION TILL JENISSEJ. 



i den här fi-amflytande elfven och erhöll denna gång ett par 

 laxyngel, men inga större fiskar. Laxyngel förekommer föröfrigt 

 i stor mängd i åtskilliga af de små grunda sjöar, med hvilka lan- 

 det är fullbeströdt och af hvilka de flesta helt säkert bottenfrysa 

 under vintern. 



Den 24:de seglade vi vidare genom Kostin schar söderut 

 och ankommo den 25:te till Kariska Porten. Under vägen land- 

 stego vi ytterligare på ett ställe söder om Nechwatowa. Berg- 

 arten utgöres här af kalk och mergelskiffer i starkt omkastade 

 lager. Xågra sparsamt förekommande och illa bibehållna förste- 

 ningar visa, att dessa lager tillhöra några af de palaeozoiska formatio- 

 nerna. Natten mot den 26:te Juli kommo vi till Kariska porten 

 under en nordlig vind så hård, att vi tidtals nödgades lägga bi. 

 — Sundet var, såvidt man i dimman kunde dömma, spärradt 

 af drifis, som af den nordliga vinden förts ned från Novaja 

 Semljas ostkust. Jag seglade derför genast vidare mot det 

 Jugorska sundet, men nödgades redan följande dagen d. 26.:te 

 på eftermiddagen af den hårda, ofta orkanlika N. O. storm en att 

 kasta ankar vid Waigatsch öns S.V. udde, kap Grebeni. 



Oaktadt fartyget låg för ankar helt nära och i lä af land, 

 kunde vi till följd af den ytterst häftiga stormen den 27:de, 

 28:de och 29:de icke sätta ut en båt för att komma i land. 

 Istället draggade zoologerne från fartyget med godt utbyte från 

 den här förekommande lösa, på djur synnerligen rika lerbottnen. 

 Draggningen verkställdes på så sätt, att skrapan lades på en 

 balja eller något annat lämpligt flöte, vid hvilket en särskild 

 lina var fästad. — Derpå fick den med stormen drifva ut så 

 långt linorna räckte, hvarpå den rycktes lös från flötet och ha- 

 lades ombord. 



Först den 30:de kunde vi gå i land. — Bergarten utgjordes 

 af A. tjockskiffriga kalklager vexlande med lager af mergel- 

 skiffer, båda gående från S.O. — N.V. och fallande brant mot 

 S.Y. Kalken var mycket rik på öfversihuiska försteningar — 

 brachiopoder, cephalopoder, trilobiter, entomostraceer och koraller. 

 På en del ställen, der öfra sidan af lagren var blottad i en 

 större utsträckning, var denna fullsatt med stora runda, som 

 limpor formade korallbolla i\ En annan korall bildade klumpar 

 af en alns höjd och en qvadratalns bas. Andra lager voro bil- 

 dade af nästan idel brachiopoder, sparsamt inblandade med 

 trilobitsköldar, eller af ostracod-fragmenter. B. Lager af en 

 grå föga försteningsförande kalk. C. Hvitgrå breccieartad kalk, 



