42 NORDENSKIÖLD, REBOG. FÖR 1 875 ARS EXPEDITION TILL JENISSEJ. 



(+ 7,7' C.) fångades här en Clio borealis och en mängd cope- 

 poder i vattenbrynet. 



Det hade ursprungligen varit min afsigt att landstiga vid 

 Beloi Ostrow, men det fullkomligt isfria haf, som omgaf oss, 

 lockade mig att genast fortsätta kursen mot N.O. för att se till, 

 huru långt det isfria vattnet sträckte sig. Seglatsen fortsattes i 

 denna riktning till den 12:te Aug., då framfärden åt norr vid 

 75° 40' lat. och 78° 40' longit. hindrades af ett vidsträckt från 

 öster till vester gående fält af sammanhängande, men ej synner- 

 ligen tjock is. 



Den 10:de Aug. på eftermiddagen begynte en häftig S.O. 

 vind att blåsa, om qvällen åtföljd af ymnigt regn och åska. 

 Lunffre fram mot natten öfvergick vinden till N.V^. och till 

 verklig storm, som snart uppdref en hög och krabb sjö. Stor- 

 men fortfor dock endast till följande middag, då vinden åter 

 blef svag S.V. och hafvet så smult, att vi kunde lägga till med 

 båt vid några grundisar, som strandat midt i hafvet ungefär på 

 det ställe, der Maximoe-ön finnes å en del kartor angifven. Med 

 undantag af ett par stora nederst i lastrummet förvarade vatten- 

 kärl voro våra vattentunnor redan för några dagar sedan tömda, 

 och vårt försök att ersätta bristen med ytvatten från Kariska 

 hafvet hade visat, att detta visserligen i nödfall var ganska an- 

 vändbart till mat och dryck, men dock ej fullgodt. Vi ville nu 

 fylla vårt vattenförråd från de sötvattensamlingar, som alltid om 

 sommaren träffas på dylika grundisar, och såsom vi väntat, 

 funno vi alla större sänkningar i den af kolossala hopskrufvade 

 isblock bildade isholmen fyllda med det härligaste dricksvatten. 

 Sjelfva isens yta var täckt med ett smutsbrunt slam, som isyn- 

 nerhet hopat sig i bottnen af sötvattendammarne. Slammet 

 innehöll icke några partiklar af metalliskt jern, såsom det slam, 

 hvilket jag 1872 träffade på isen norr om Spetsbergen, men 

 väl kunde man, under mikroskop, i slammet urskilja en mängd 

 sötvatten-diatomaceer, utvisande, att grundisen ursprungligen 

 bildat sig vid land. Förmodligen utgjordes således grundisar- 

 ne af några i Fjäsina, Jenissej eller Obi bildade »istorosser», 

 som med vårflödet drifvit ut till sjös och strandat. 



Under framseglingen varskoddes mycket ofta stora i hafvet 

 tlytande drifvedsstycken. Af fåglar syntes den ll:te skaror af 

 Calidris arenaria och en flock tärnor, några tjufhjon, men 

 iiiga borgmästare, ismåsar, alkor, teistar, eller rotges. Afven 

 hvalrossar och större sälarter syntes ej till. Endast en eller 



