BIHAXG TILL K. SY. VET. AKAD. HANDLINGAR. BAND. 4. N:0 1. 55 



lägga de förmodanden, som framställts, att i det sibiriska 

 Ishafvet vattnets salthalt skulle vara för obetydlig, dess tem- 

 peratur för låg, bottnens bcskaifenliet för ogynsam och kusten 

 under alltför stor del af året omgifvas af en laudfast isgör- 

 del för att en algvegetation här skulle kunna uppkomma och 

 trifvas. Ty är det väl antagligt, att, då i Kariska hafvet, i 

 hvilket två så väldiga floder som Obi och Jeuissej utflöda, 

 salthalten är tillräcklig för att en yppig algvegetation och 

 för att t. o. m. strax utanför de båda flodernas mynnings- 

 vikar på 10 — 20 famnars djup en storartad hafsfauna kan 

 förekomma; — att i den östra delen af samma haf, af hvilket 

 det Kariska utgör en del, salthalten skulle vara så ringa, att 

 hafsalgers förekomst omöjliggöras. Eller är det väl sanno- 

 likt, att här vattnets temperatur skulle vara så låg, att alger 

 derför ej skulle kunna komma till utveckling, då man känner, 

 att hafsalger utan afbrott utbilda fullt normala såväl vegeta- 

 tiva som propagativa organ, äfven då de under flera månader 

 omgifvas af ett till 0° och derunder afkyldt vatten'). Ej 

 heller synes man hafva skäl att antaga, att bottnen utefter 

 hela den sibiriska ishafskusten skulle vara af sådan beskaf- 

 fenhet, att härigenom uppkomsten af en algvegetation för- 

 hindrades. Flerestädes sträcka sig, efter livad man af före- 

 fintliga kartor kan sluta, bergsryggar till och utefter kusten, 

 och åtminstone på dessa ställen bör bottnens byggnad vara 

 sådan, att alger kunna förekomma. — Spetsbergens och Ko- 

 vaja Semljas kuster omgifvas äfven de under största delen 

 af året af en landfast isgördel, hvilket dock icke hindrar, 

 att häl-, t. o. m. i ismassans omedelbara närhet, om förhål- 

 landena i öfrigt äro gynsamma, en yppig algvegetatiou 

 finnes. 



Det är emellertid framtida forskningar förbehållet att 

 lösa detta problem, må hända ett af de vigtigaste inom alg- 

 geografien, nämligen att visa, huruvida alger finnas eller icke 

 i detta haf. Ar det senare händelsen, så är utan tvifvel, 

 såsom RuPRECHT anmärker, »denna brist på all vegetation 

 i hafvet den största egendomligheten i det ryska rikets 

 flora». 



') Jfr. F. R. Kjellman: Förberedande auniärkningar om algvegetationen 

 i Mosselbay enligt iakttagelser under vinterdraggningar anställda af 

 den svenska Polarexpeditionen 1872—73, intagen i Ofversigt af Kongl. 

 Vetenskaps Akademiens Förhandlingar 1875. N:o 2. 



