64 NORDENSKIÖLD, REDOG. FÖR 1875 ARS EXPEDITION TILL JENISSEJ. 



Stuxbergs fynd af en Physaart vår nordligaste fyndort för 

 land- och sötvattenmollusker. Samma snäcka har dock af aka- 

 demikern MiDDENDOKFF träffats ännu längre npp mot norden 

 ])å Taimyr-halfön, vid nära 73i° X. Lat. 



Efter att hafva hvilat ut vid kap Schaitanskoj, seglade vi 

 vidare under god vind till Sopotschnaja korga, der den härda 

 vinden och ett utanför lio-o-ande o-mnd, hvars utsträcknino- vi 

 under nattens skymning ej kunde urskilja, nödgade oss att lägga 

 upp tidigare än vi eljest ämnat. Sopotschnaja korga (= Stöfvel- 

 näset) bildar ett i Jenissej långt utskjutande lågnäs, hvilket. 

 såsom talrika byggnadslemningar utvisa, fordom varit bebodt, 

 men nu står öde. Tidtals tyckas fiskare och fångstmän dock 

 fortfarande slå sig ned här, att döma af de talrika räffällor, som 

 ännu, i godt stånd träffas öfver allt längs med stränderna. En 

 af dessa fällor var vid vårt besök uppgillrad. Stället är föröfrigt 

 det fulaste och otrefligaste jag sett vid Jenissej s stränder. — 

 En stor del af näset upptages nämligen af driftimmersnår, stora 

 stockar med afbrutna grenar och rötter, uppstaplade öfver hvar- 

 andra i ett ändlöst virvarr, öfver hvilket man endast med svå- 

 righet och försigtighet kan framgå. De stockar, som ligga när- 

 mast sjön, äro fortfarande alldeles friska och användbara. Andra 

 stockar, belägna längre från stranden och dit uppkastade för år- 

 tionden och årliundraden sedan, bilda alla möjliga öfvergångar 

 mellan friskt trä och trämylla. jNIellan stockarna möter man 

 ofta djupa hål fyllda med ett svart stinkande vatten. Likartade 

 drifvcdssnår som på detta ställe, om ock något mindre, träffas 

 nästan öfver allt längre ned mot flodmynningen, men högre upp 

 förekomma endast spridda driftimmerbitar. och på vissa ställen 

 saknas äfven dessa nästan fullständigt'). 



Föröfrigt var näset beströdt med en mängd grunda söt- 

 vattcnsdammar, mer eller mindre igengrodda af vattenmossor och 

 livimlande af en liten hskart (spigg, Gasterosteus aculeatus), 

 branchiopoder och andra sötvattenskrustaceer, samt lemnande 

 botanisten åtskilliga längre nordligt ej iakttagna starrgräs och 

 vattenväxter (Carex cordorrhiza, Hippuris vulgaris, Juncus ca- 

 staneus m. fl.). Högre upp på mer torrländta ställen var marken 



') När raau jemför drifvedssamlingarue vid Jenissejmynniugen ocli 

 Novaja Scmlja med dera från Spetsl)ergen, så blir man snart öfvertygad 

 om riktigheten af den först utaf Agardh uttalade åsigten. att äfven 

 dessa senare leda sitt ursprung från Sibiriens stora floder. (Jemför 

 AoAUDH ):iOm den Spetsbergska drifvedens ursprung):» K. V. Akad. 

 Öfvers. 1869, s. 97—119. 



