') »Notices sur la phénoméne erratique du Nord», etc. B. de la Soc 



Géol. de France. 1846. 

 ^) A. Erdmann, »Sveriges Qvartära Bildningar». Sthlm. 1868. 

 3) V. A. H. 1854. 

 *) »Kort beskrifning om mellersta Sveriges jordmåner». 



12 O. GUM^LIUS, OM MELLERSTA SVERIGES GLACIALA BILDNINGAR. 



allra största delen finnas lefvande i Östersjön, och som såle- h 

 des utvisa, att, då dessa lefde på de ställen, der man nu fin- 

 ner deras qvarlefvor, ett mildare klimat blifvit rådande i 

 Sverige ocli dess omgifvande haf. 



Sådana snäckbankar i våra åsar voro iakttagna af Al. 

 Beongniaet, Ltell och Désor m. fl. Dessa fynd voro den egent- 

 liga anledningen att söka förklara åsarne vara bildade i haf- 

 vet efter den egentliga glacialtidens slut. 



DÉSOR hade också funnit ') »en plusieurs endroits des dé- 

 bris de végétaux interposés entré ces difierentes couches». 

 Han säger, att dessa dock endast voro några millimeter tjocka 

 och förvandlade till lignit. Han ansåg dem vara bildade af 

 hafsväxter, och synes hafva öfverlemnat dem till prof. Steen- 

 STEUP för bestämning. Huruvida någonting härom blifvit 

 offentliggjordt, har det ej lyckats mig få reda på. Det 

 synes, som om Désoe ville säga, att han funnit dem tillsam- 

 mans med snäckorna. 



Dylika fynd äro äfven sedan gjorda t. ex. i eller vid En- 

 köpingsåsen -). 



Först i förutnämnde uppsats af H. von Post, »om sand- 

 åsen vid Köping i Vestmanland» ^) finner man en förklaring, 

 huru det i sjelfva verket förhåller sig med dessa fynd af 

 växt- och djurlemningar i åsarne. Han visar nämligen, att 

 åskroppen måste indelas i två delar: kärna och skal. Det är 

 endast i skalet, som de finnas, och kärnan är tydligen äldre 

 än den hvarfviga leran, i hvilken man sedan fann Yoldia arc- 

 tica. Åsarne hade sålunda redan funnits temligen långt till- 

 baka i den egentliga glacialtiden, men deras sista tillrundning 

 och öfverlagring med sand och leror hade skett vida senare. 



Endast denna utredning hade varit ett stort steg mot 

 den fullständiga kännedom om åsarne och deras samt det 

 öfriga ruUstensgrusets bildning, till hvilken man sträfvade, 

 men samma afhandling, jemte en annan '*), nämnda år af v. 

 Post utgifven, innehåller en mängd andra ytterst vigtiga, dittills 

 opåaktade eller åtminstone icke i tryck oftentliggjorda, bidrag 

 till kännedomen om våra lösa jordarter i allmänhet. 



