BIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDLINGAR. BAND. 4. N:0 3. 15 



Eedaii i slutet af samma är meddelar A. Eedmann inför 

 Vetenskaps-Akademien en ny uppsats af y. Post: »om kross- 

 stensbäddar i Skedvi socken». 1 denna uppsats visar v. Post 

 sig vara anhängare af »glaciertheorien», ehuru han fortfarande 

 anser rullstenarne vara bildade genom »mäktiga vågors sval- 

 lande» och rullstensåsarne således hafsbilduingar. 



Glacialteorien började således vinna mark och kan efter 

 denna tid anses blifva allt mera rådande, isynnerhet sedan man 

 först genom H. RiNKS ') utmärkta skildringar af Grönland lärt 

 känna ett land, der ännu motsvarande förhållanden förefinnas, 

 som glacialisterna förut framhållit såsom Skandinaviens sanno- 

 lika tillstånd under ett förflutet utvecklingsskede. 



I dessa Rinks arbeten får man veta, att detta vidsträckta 

 land, hvars storlek torde två eller tre gånger öfverträffa Skan- 

 dinaviens, så vidt mi>n har sig bekant, är täckt med en mäg- 

 tig sammanhängande massa af snö och is, hvilken endast lem- 

 nar en smalare sträcka utefter hafvet fri från den egentliga 

 inlandsisen, ehuru äfven här talrika större och mindre snö- 

 fonner och istäcken sända små jöklar ned igenom klyftor och 

 dalar. Den stora inlandsisen afslutas mot hafvet genom en 

 mängd smärre isströmmar, hvilka med större och mindre ha- 

 stighet året om — sommar och vinter — skrida utåt till det 

 inre af de i landet djupt inskärande fjordarne, dit de utföra 

 en stor massa is, hvilken under form af isb,erg sedan genom 

 fjordarne går ut i hafvet. Ytan af detta ishölje, som täcker 

 inlandet, består af en något böljande slätt — »en jevn og uaf- 

 brudt, i det höieste svagt bölgeformig, slette udbreder sig mod 

 öst, saa långt som öiet raekker». Och detta är förhållandet 

 såväl längst i norr som ned mot sydspetsen af Grönland. 

 Äfven östra kusten af Grönland är ^) genomskuren af väldiga 

 - fjordar, i hvilka isströmmar från inlandsisen utmynna och 



gifva upphof åt simmande isberg. 

 > Inlandet är visserligen högt, men synes dock vid vestra 



f sidan under en stor sträcka inåt vara vida lägre än bergen 

 F utefter fjordarne vid denna kust. På östra sidan såg dock 



') »Om den geographiske Beskaffenhed af de danske Handelsdistrikter 

 i Nord-Grönland». (K. Danske Vid.-Selskab, 5:te R. 3 B. 1853). — 

 »Udsigt över Nord-Grönlands Geognosi». (1 samma tidskrift). — 

 »Grönland, geographisk og statistisk beskrevet». 1852. 1855 och 

 1857. 



^) J. Payer. »Die zweite Deutsche Nordpolar-Expedition» 1869—70. 

 (A. Petermanns Mittheilungen B. 17. 1871). 



