16 o. GUM^LIUS, OM MELLERSTA SVERIGES GLACIALA BILDNINGAR. 



Pater bergtoppar, som han uppskattade till 14,000 fots höjd. 

 Det lär väl dock i det väsentliga vara rätt uppfattadt, hvad 

 EiNK säger, nämligen att isen skrider framåt mot kusterna 

 genom tillökning af massan i det inre, så att det är tyngden 

 af den på inlandet fallande nederbörden, som är den egent- 

 liga drifkraften för rörelsen. Derför beror rörelsen hos Einks 

 »lisströmme» icke såsom till en del hos andra länders »Glet- 

 schere, lisbrseer, Skridjökeler» på markens lutning och form 

 utan på trycket från inlandsisens massa bakom dem. Isström- 

 marne motsvara till en del andra länders floder. Man ser, 

 »at lisen, efter at have bedjekket Landet til en vis Höide, be- 

 gynder at söge Veien til Havet, som fordum det rindende 

 Vand^ at ligesom i andre Klimater Vandet samles og bort- 

 föres af Floderne, saaledes samles og bortföres det här deel- 

 viis i fast tilstand ved lisströmmene, og at der paa denne 

 Maade er sat en Grsendse for dens Opdyngning og Udbre- 

 delse över det Indre af Grönland». 



Huru hastigt denna rörelse sker, har Amund Helland ^) 

 under ett besök på Grönland sommaren 1875 försökt utreda. 

 Han fann, att Jakobshavns isbrä rörde sig framåt med en 

 hastighet, som vexlade från O, o 2 meter invid yttersta kanten 

 till 20 meter på 1000 meters afstånd ute på bräen, på 24 

 timmars tid. Ett par andra isströmmar rörde sig icke öfver 

 0,5 och 0,4 meter på 24 timmar, således betydligt långsam- 

 mare. I en tredje mättes rörelsen vid midten af bräen till 

 10 meter på 24 timmar. 



En annan bestämmelse af hastigheten — hos »min bro- 

 der Johns glacier» — finnes meddelad i berättelsen-) om dok- 

 tor Hayes resa på Grönland 1860. Den utgjorde 94 fot på 

 8 månader, således något öfver 0,i meter på 24 timmar. 



Efter denna tid hafva, som kändt är, Grönland och andra 

 högnordiska trakter varit flitigt besökta och undersökta af re- 

 sande vetenskapsmän af allehanda nationer. Sålunda företog 

 O. Torell år 1859 den första från Sverige utgångna under- 

 sökningsresan till Grönland, sedan han under de föregående 

 åren i de Schweiziska alperna, vid Sulitelma, på Island, i 

 Norge och på Spetsbergen studerat glaciererna, hvarefter A. 

 E. Nordenskiöld ordnat flere expeditioner härifrån. Grön- 



') »Om de isfyldte fjorde og de elaciale Dannelser i Nord-Grönlaad». 



1876. 

 ^) Peteemanns Mittheilungen 1871. 



