22 o. GCM.£LIUS, 011 MELLERSTA SVERIGES GLACIALA BILDNINGAR. 



väl obestridligen äro rullstensåsar. Att stenarna äro mattslipade 

 och icke repade, synes vara utan undantag. Åtminstone har 

 jag, oaktadt flitigt sökande, aldrig lyckats träffa någon repad 

 sten i en rullstensås. *) Y. PosT -) gifver dem dessutom en karak- 

 ter, som synes ganska betecknande, men med detsamma omöj- 

 liggör hans då framstälda åsigt om deras bildningssätt. Han 

 säger nämligen, att de äro omgifna med en ytterst fin sand, ett 

 slippulver. 



Efter framställandet af dessa allmänna karakterer vill jag 

 öfvergå till faktiska upplysnigar om åsarne, sådane de verkligen 

 förekomma i Sverige och hufvudsakligen genom Sveriges Geolo- 

 giska Undersöknings arbeten blifvit i detalj kända. I det mesta 

 kommer jag att hålla mig till mellersta Sveriges, således företrä- 

 desvis Mälare- och Hjelmaredalens åsar, ehuru, der sådant af 

 särskild anledning blir nödvändigt, jemförelser måste göras med 

 och erfarenhet anföras från andra trakter. 



Åsar nes längd. Eedan hos HisiNaER ^) finner man hufvud- 

 åsarne i denna trakt uppräknade och deras sträckning angifven. 

 Han nämner, att de sträcka sig från Dalelfven till Öster- 

 och Vestergötland. Han omnämner äfven, att den s. k. Bade- 

 lundsås går norrut ända till Svärdsjö i Dalarne. 



Efter de öfversigtsresor och iakttagelser, som för Sveriges 

 Geologiska Undersökning blifvit verkstälda, blef sedan A. Erd- 

 JiAisN *) i tillfälle att lemna ännu fullständigare underrättelser om 

 äsarnes utsträckning pål ängden. !Man finner sålunda, att Upsala- 

 åsen från Dalefvens mynning till södra ändan af Södertörn har 

 en längd af 20 mil ; Köpingsåsen, som antagligen kommer 

 från Vesterdalarne, är känd från sjön Vessman till trakten af 

 Nyköping, en sträcka af 24 mil; Enköpingsåsen, som synes 

 hafva sitt ursprung i Jemtland och sin slutpunkt söder om 

 Trosa, är känd under mera än 30 mil; Badelundsåsen, som 

 antagligen har sitt ursprung i Herjeådalen, och som mellan de 

 båda sistnämnda utgår i ^lälaren, är också känd fulla 30 mil 

 o. s. v. ^långa andra åsar äro äfven kända och följda under 

 tiotal mil, och sannolikt skall man, då Sveriges Geologiska Un- 



') Denna sommar (1876) har jag likväl i åsen vid Vimmerby lyckats finna 



en rullsten med spår af repor. 

 ^) »Om sandåsen vid Köping». 1855. 

 ') »Bidrag till Sveriges Geognosie». 182-8. 

 ■*) »Bidrag till kännedom om Sveriges Qvartära Bildningar». 1868. 



